[[Kategorija:Anglikāņi|Garidznieki]]
[[Kategorija:Anglikāņu baznīca|Garidznieki]]
[[Kategorija:Garīdznieki]]

'''26. maijs''' ir gada 146. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (147. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 219 dienas.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Dzintra Knape
|     vārds_orig = 
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = "Līgotņi", {{vieta|Latvija|Valmieras apriņķis|Tūja (Liepupes pagasts)}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Alfrēds Knaps, Paulīne Knape
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = [[augu fizioloģija]], [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras nodaļa]]
|     akad_amats = 
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|      skolnieki = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Dzintra Knape''' (1940—2023) bija augu [[Fizioloģija|fizioloģe]], [[Dendroloģija|dendroloģe]], [[botāniķe]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] Dendrofloras nodaļas vadošā pētniece, Introdukcijas kokaudzētavas vadītāja un NBD skujkoku kolekcijas veidotāja.

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Laura Dreiže
|         attēls = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[rakstniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods = 
|          žanri = [[fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[romantika]], [[šausmu]]
|         temati = 
|   lit virzieni = 
|zināmākie darbi = "[[Nepabeigtais skūpsts]]", "[[Laimes monitorings]]", "[[Naktstauriņš (grāmata)|Naktstauriņš]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi = 
|    kategorijas = nē
|         dzimums = S
}}
'''Laura Dreiže''' (dzimusi {{dat|1990|6|12}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[rakstniece]] un [[tulkotāja]], [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] un [[fantāzijas literatūra|fantāzijas]] grāmatu autore. Trīs reizes bijusi apgāda [[Zvaigzne ABC]] konkursa "[[Latviešu oriģinālliteratūra bērniem un jauniešiem]]" laureāte, kā ietvaros publicējusi trīs no savām izdotajām grāmatām.

'''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

'''Flīzes''' ir kāda materiāla (piemēram, [[akmens]], [[Betons|betona]], [[keramika]]s) plāksnes, ko lieto celtniecībā sienu, grīdu vai citu virsmu apdarei. Flīzes parasti izmanto [[Vannas istaba|vannas istabās]], [[Virtuve|virtuvēs]], [[Peldbaseins|peldbaseinos]] un citās vietās, kur nepieciešams [[Mitrums|mitruma]] izturīgs materiāls. Flīzes plaši izmanto arī ēku [[Fasāde|fasādēm]], terasēm un citām ārējām virsmām.

{{Commonscat|Organizations by subject}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ernsts Tollers
|     vārds_orig = ''Ernst Toller''
|         attēls = Ernst Toller.jpg
|     att_izmērs = 100px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Zamočina]], [[Vācijas Impērija]] (tagad [[Šamocina]] {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      pilsonība = 
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = dzejnieks, dramaturgs, politiķis
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri = 
|         temati =
|   lit virzieni = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = luga "[[Opā, mēs esam dzīvi!]]" (''Hoppla, wir leben!'', 1927)
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater = [[Grenobles Universitāte]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

'''Lapas''' ir [[augstākie augi|augstāko augu]] orgāni, [[vasa]]s veidojumi, kuros notiek [[fotosintēze]], [[transpirācija]] un [[augu elpošana]]. [[Skujkoki|Skujkoku]] lapas tiek sauktas par [[Skuja (auga daļa)|skujām]].<ref name="tezaurs-skuja"/> Vairums lapām ir divas daļas — [[lapas plātne]] un [[lapas kāts]].

Četri '''''Grand Slam''''' [[teniss|tenisa]] turnīri ir [[ATP]] (vīriešiem) un [[WTA]] (sievietēm) sezonas prestižākās sacensības, ņemot vērā pasaules ranga punktus, tradīcijas, naudas balvu fondu un sabiedrības uzmanību. Tie ir:

[[Termodinamika|Termodinamikā]] ar '''entropiju''' mēra [[enerģija]]s daudzumu [[fiziska sistēma|fiziskā sistēmā]], ko nevar izmantot, lai veiktu [[darbs (fizika)|darbu]]. To apzīmē ar S. Tā ir arī mērvienība "nekārtībai" kādā daudzelementu sistēmā.

{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

'''Zelta Kanādas kļavas lapa''' ir [[Kanāda]]s zelta monēta. Kanāda kļuva par pirmo valsti, kurā tika uzsākta tīra zelta investīciju monētu emisija.{{nepieciešama atsauce}} Tās reversā attēlots Kanādas nacionālais simbols - [[Cukura kļava|kļavas lapa]], ir norādīts arī monētas svars un zelta [[raudze]] 999'9.

{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Koena''' var būt:

{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vestienas pagasts
| karte             = Vestiena Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vestienas_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Vestienas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Vestiena
| platība           = 116,8
| iedzīvotāji       = 656<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 656 / 116.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vestiena.lv
}}
'''Vestienas pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Bērzaunes pagasts|Bērzaunes]], [[Aronas pagasts|Aronas]], [[Liezēres pagasts|Liezēres]], [[Sausnējas pagasts|Sausnējas]], [[Ērgļu pagasts|Ērgļu]] un [[Jumurdas pagasts|Jumurdas]] pagastiem, kā arī [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Vietalvas pagasts|Vietalvas pagastu]]. 

'''Lielais bads Īrijā''' ([[Īru valoda|īru]]: ''An Gorta Mór'', [[Angļu valoda|angļu]]: ''Great Famine''), pazīstams arī kā '''Kartupeļu bads''', bija [[Bads|bada]] un [[Slimība|slimību]] periods [[Īrija|Īrijā]] no 1845. līdz 1852. gadam. Tā bija vēsturiska līmeņa sociālā krīze, kas būtiski ietekmēja Īrijas sabiedrību un vēsturi kopumā.  

{{slikts tulkojums}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Testosterona struktūrformula<br /><br />Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-<br>10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-<br>dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C<sub>19</sub>H<sub>28</sub>O<sub>2</sub>
|              molmasa = 288,42
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 155&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi = 
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus. 

SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

{{Grāmatas infokaste v2
|name                = Metamorfozes
|image               = Hayden White 11.jpg
|image_size          = <!-- custom size for image (defaults to 220px)   -->
|caption             = 1556. gada izdevuma vāks<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Hayden White Rare Book Collection|url=http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits|publisher=University of California, Santa Cruz|accessdate=15 April 2013|archive-date={{dat|2015|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150418114331/http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits}}</ref>
|author              = [[Ovidijs]]
|title_orig          = ''Metamorphoseon libri''
|pub_date            = 8. gads m.ē.
|language            = Latīņu
|genre               = 
}}
'''"Metamorfozes"''' ({{val|la|Metamorphōseōn librī}}) ir romiešu dzejnieka [[Ovidijs|Ovidija]] [[poēma]]. Tā tiek uzskatīta par viņa labāko darbu. Darbs sastāv no vairāk par 250 mītiem, kas apkopoti 15 grāmatās. Mīti ir par laikposmu no pasaules radīšanas līdz [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] valdīšanai.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

[[Kategorija:Valūtas]]

{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Batangasa (pilsēta)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Batangasa
| official_name = ''Batangas''
| image_skyline = Batangas Capitol (side view) (J.P. Laurel Highway, Batangas City)(2018-07-30).jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = 
| image_shield = New Batangas Provincial Seal.jpg
| shield_size  = 75px
| image_map = Batangas in Philippines.svg
| map_caption = 
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1581
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3119.75
| population_total = 2908494
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint = 
| latd =13 | latm =50 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]]
| capital = 
| parts_type = Iedalījums
| parts = 34
| p1 = '''5 pilsētas'''
| p2 = [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]]
| p3 = [[Kalaka]]
| p4 = [[Lipa (pilsēta)|Lipa]]
| p5 = [[Santotomasa]]
| p6 = [[Tanauana]]
| p7 = '''29 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BTG
| website                  = {{URL|http://www.batangas.gov.ph/}}
}}
'''Batangasa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Batangas}}, {{val|en|Province of Batangas}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 5 pilsētās un 29 municipalitātēs un sīkāk 1078 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]], bet lielākā pilsēta — [[Lipa (pilsēta)|Lipa]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

[[Kategorija:Militārpersonas pēc valsts]]
[[Kategorija:Austrijas militārpersonas]]
[[Kategorija:Ungārijas militārpersonas]]
[[Kategorija:Austroungārija]]

{{Kosmonauta infokaste
|             platums = 
|               vārds = Pamela Melroja
|          vārds_orig = ''Pamela Anne Melroy''
|              attēls = Pamela Melroy official portrait.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = P. Melroja 2021. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1961
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Paloalto]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]
|              m_gads = 
|           m_mēnesis = 
|             m_diena = 
|             m_vieta = 
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība = 
|            paraksts = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
|             dzimums = S
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[lidotājs|izmēģinātājpilote]]
| d_pakāpe = [[pulkvedis]] (rezervē)                 
| kos_koplaiks = 38 d 20 h 4 min                   
| kos_iesaukums = 1994. gads
| kos_misija = 1. ''[[STS-92]]''<br />2. ''[[STS-112]]''<br />3. ''[[STS-120]]''
| kos_kuģi = ''[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]'', ''[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]''
}}
'''Pamela Melroja''' (''Pamela Anne Melroy''; dzimusi {{dat|1961|9|17}}) ir bijusī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]s (''NASA'') [[kosmonauts|astronaute]], atvaļināta [[ASV Gaisa spēki|ASV Gaisa spēku]] virsniece. Kopš 2021. gada viņa ir ''NASA'' administratora vietniece. Melroja ir piedalījusies 1991. gada [[Persijas līča karš|Persijas līča karā]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde<br /> <br />Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 19,54&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5&nbsp;°C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Oleksijs Arestovičs
 |       vārds_orģ = ''Олексій Миколайович Арестович''
 |          attēls = Oleksiy Arestovych (cropped).jpg
 |         att_izm = 
 |        apraksts = Arestovičs 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Ukrainas prezidenta birojs|Ukrainas prezidenta biroja]] vadītāja padomnieks
 |     term_sākums = {{dat|2020|12|1}}
 |     term_beigas = {{dat|2023|1|17}}
 |  viceprezidents = 
 |    vicepremjers = 
 |       vietnieks = 
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = 
 |     priekštecis = 
 |        pēctecis = 
<!------ Otrais amats ------>
 |           amats2 = Ukrainas pārstāvis [[Trīspusējā kontaktgrupa par Ukrainu|Trīspusējā kontaktgrupā]]
 |     term_sākums2 = {{dat|2020|10|28}}
 |     term_beigas2 = {{dat|2022|2|22}}
|      prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
|        premjers2 = 
 |     priekštecis2 = 
 |        pēctecis2 = 
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|8|3}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Gruzijas PSR|Citelckaro|td=Gruzija}}
 |    dzīves_vieta = 
 |        mir_dati = 
 |       mir_vieta = 
 |       apglabāts = 
 |         tautība = 
 |         partija = 
 |       apvienība = 
 |       dinastija = 
 |            tēvs = 
 |            māte = 
 |         dzīvesb = 
 |           bērni = 
 |       profesija = militārais eksperts, [[blogeris]], aktieris, politiskais komentētājs
 |      alma_mater = Svētā Akvīnas Toma teoloģijas zinātņu institūts<br />[[Odesas Militārā akadēmija]]
 |        reliģija = 
 |        paraksts = 
 |    paraksts_izm = 
 |        piezīmes = 
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = <br />[[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = 1994—2005, 2018—2019
|          valsts =  [[Ukraina]]
|       struktūra =  [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 1)  [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)|Ukrainas Aizsardzības ministrijas Galvenā izlūkošanas pārvalde]];<br />2)  72. atsevišķā mehanizētā brigāde
|       komandēja = 
|          kaujas = '''[[Krievijas—Ukrainas karš]]''':<br />* [[Karš Donbasā]]
|       izglītība = 
|     apbalvojumi = 
|      cits_darbs = 
}}
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl<sub>2</sub>
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1560&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl<sub>2</sub>) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

'''Reina''' var būt:

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Toms Grēviņš
| vārds_orig = 
| attēls = Toms Grēviņš 3.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = 
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 16
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| m_gads = 
| m_mēnesis = 
| m_diena = 
| m_vieta = 
| dzīves_vieta = [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]], [[Rīga]]
| pilsonība = {{LVA}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = {{ubl|dīdžejs|raidījumu vadītājs|[[žurnālists|mūzikas žurnālists]]}}
| ienākumi = 
| darbības_gadi = 
| dzimums = V
| vecāki = {{ubl|[[Māris Grēviņš]]|[[Gundega Saulīte]]}}
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = Laura Grēviņa <small>(2013—2022)</small>
| bērni = divi dēli<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ | title= Toms Grēviņš: „Līdz ar bērnu piedzimšanu kaut kas beidzas, kaut kas ir jāziedo” | publisher= Mammām un Tētiem.lv | accessdate= 2019. gada 22. septembrī | archive-date= 2019. gada 22. Septembris | archive-url= https://web.archive.org/web/20190922075508/https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ }}</ref>
| alma_mater = 
| paraksts = 
| paraksts_plat = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = 
}}

{{Commonscat|Cyclists from Russia}}

{{Commonscat|Power plants by country|Elektrostacijas pēc valsts}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Aardman Animations''
| logo = 
| company_type = 
| genre = 
| fate = 
| predecessor = 
| successor = 
| foundation = {{dat|1972}}
| founder = 
| defunct = 
| location_city = [[Bristole]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]
| locations = 
| area_served = 
| key_people = 
| industry = Animācija
| products = 
| production = 
| services = 
| revenue = 
| operating_income = 
| net_income = 
| aum = 
| assets = 
| equity = 
| owner = 
| parent = 
| num_employees = 
| divisions = 
| subsid = 
| homepage = [http://www.aardmananimation.com/ aardmananimation.com]
| footnotes = 
| intl = 
}}
'''''Aardman Animations''''' ir kinostudija, kas darbojas [[datoranimācija]]s žanrā. Atrodas [[Bristole|Bristolē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ammonia beccarii (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums= Amoniīda ''[[Ammonia beccarii]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = 
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Ammoniidae
|        dzimta_lv = Amoniīdas
|         binomial = Ammoniidae <small>Saidova, 1981</small>
|         sinonīmi = 
|        izplatība = 
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ammonia}}
* {{TaksoSaite|Asanoina}} †
* {{TaksoSaite|Asteroammonia}} †
* {{TaksoSaite|Asterorotalia}}
* {{TaksoSaite|Hemirotalia}}
* {{TaksoSaite|Pseudorotalia}}
* {{TaksoSaite|Rotalidium}}
* {{TaksoSaite|Rotalinoides}}
* {{TaksoSaite|Hyderia}} †
|      kategorijas = nē
}}
'''Amoniīdas''' (''Ammoniidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1981. gadā izveidoja padomju mikropaleontoloģe [[Hadižata Saidova]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] amoniīdas ir zināmas no [[Eocēns|eocēna]] ([[Paleogēns|paleogēna]] periods) līdz mūsdienām.

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Matanitu Tu-Vaka-i-koya ko Viti<br />Republic of the Fiji Islands<br />फ़िजी द्वीप समूह गणराज्य
|    pilnais_valsts_nosaukums = Fidži Salu Republika
|            valsts_nosaukums = Fiji
|               karoga_attēls = Flag_of_Fiji.svg
|            karoga_nosaukums = Fidži karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Fiji.png
|           ģerboņa_nosaukums = Fidži ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui'' <small>(Bīsties Dieva un godini Karalieni)</small>
|                valsts_himna = ''God Bless Fiji'' <small>(Dievs svētī Fidži)</small>
|               kartes_attēls = LocationFiji.png
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Suva]]
|latd=18 |latm=10 |latNS=S |longd=178 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[fidžiešu valoda|fidžiešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[fidži hindi|hindi]]
|             etniskās_grupas = 
|        etniskās_grupas_gads = 
|              valsts_iekārta = [[Republika]] (militāra pārvalde)
|        valsts_galvas_tituls = [[Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Viljaime Katonivere]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Frenks Bainimarama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Lielās virsaišu padomes priekšsēdētājs|LVP priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Ovini Mbokini]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Lielais Fidži virsaitis]]
|               valsts_galva4 = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta = 
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = [[1970]].g. 10. oktobris 
|                 platība_km2 = 18 274
|               platība_rangs = 155
|              procenti_ūdens = 
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 926 276
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 161
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 46
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 148
|                     IKP_PPP = 5.29 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 147
|          IKP_PPP_per_capita = 6200
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 90
|                         HDI = 0,743
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = <font color=#FFCC00>vidējs</font>
|                   HDI_rangs = 93.
|                        Gini = 
|                   Gini_gads = 
|             Gini_kategorija = 
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[Fidži dolārs]]
|                valūtas_kods = FJD
|                  laika_zona = 
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST = 
|              utc_offset_DST = 
|                      domēns = .fj
|              tālsarunu_kods = 679
|                iso_kods_num = 242
|              iso_kods_alfa2 = FJ
|              iso_kods_alfa3 = FJI
}}

'''Parīzes birža''' ('''''Bourse de Paris''''') bija [[Francija]]s [[fondu birža]] [[Parīze|Parīzē]]. Dibināta 1724. gadā. Kopš 2000. gada tā zināma kā ''[[Euronext Paris]]''.

{{BioTakso infokaste
|        attēls = See_elefanten_edit.jpg
| att_nosaukums = [[Ziemeļu ziloņronis|Ziemeļu ziloņroņi]] (''Mirounga angustirostris'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         ģints = Mirounga
|      ģints_lv = Ziloņroņi
|      binomial = Mirounga <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1827)</small
|    iedalījums =
* [[Dienvidu ziloņronis]] (''Mirounga leonina'')
* [[Ziemeļu ziloņronis]] (''Mirounga angustirostris'')
|   kategorijas = nē
}}
'''Ziloņroņi, ziloņroņu ģints''' (''Mirounga'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ģintīm, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s. [[Ziemeļu ziloņronis]] (''Mirounga angustirostris'') izplatīts [[ziemeļu puslode]]s [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] austrumos, [[dienvidu ziloņronis]] (''Mirounga leonina'') pasaules okeānu [[dienvidu puslode]]s daļās ([[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] un Klusā okeāna dienvidos, [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]]). Pārāk intensīvu medību ietekmē [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās abas sugas gandrīz izmira, bet, kopš tika ieviesti plaši aizsardzības pasākumi, ziloņroņu populācijas sākušas atjaunoties.

{{infokaste+}}
[[File:Judea Judas Makk.PNG|right|thumb|300px|[[Jūdeja]] Makabeja valdīšanas laikā]]
'''Jūda Makabejs''' ({{val-he|יהודה המכבי}} miris 161. gadā p.m.ē) bija [[Matatijs|Matatija]] trešais dēls. Viņš ir vadījis [[ebreji|ebreju]] sacelšanos pret [[Antiohs IV Epifans|Antiohu VI Epifanu]]. Makabejs ir ebreju varonis, jo drošsirdīgi cīnījās un aizstāvēja [[jūdaisms|jūdaisma]] ticību.

{{catmain|Šķīdinātājs}}
{{Commonscat|Solvents|Šķīdinātāji}}

{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Minskas Nacionālā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Нацыянальны аэрапорт Мінск
| nosaukums_originalvaloda-a = 
| nosaukums_originalvaloda-r = 
| attels                     = 
| attela-platums             = 
| paraksts                   = 
| attels2                    = 
| attela2-platums            = 
| paraksts2                  = 
| IATA                       = MSQ
| ICAO                       = UMMS
| FAA                        = 
| LID                        = 
| karte                      = Baltkrievija
| kartes_paraksts            = Atrašanās vieta Baltkrievijā
| karte_alt                  = 
| kartes_izmērs              = 
| reljefa_karte              = 
| plat_d = 53 | plat_m  = 52 | plat_s = 57 | plat_NS = N
| gar_d  = 28 | gar_m   = 01 | gar_s  = 57 | gar_EW  = E
| coordinates_region         = 
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        = 
| ipasnieks                  = 
| operators                  = 
| apkalpo                    = {{Vieta|Baltkrievija|Minska}}
| atrasanas_vieta            = Kastričņicku rajons
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| metric-elev                = Y
| elevation-f                = 669
| elevation-m                = 204
| koordinates                = 
| majas_lapa                 = {{url|http://airport.by/en}}
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-m                = 3641
| r1-surface                 = [[betons]]
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 3,429,112<ref>{{cite news|title=Over 3.4m passengers travelled via Minsk airport in 2016|url=http://eng.belta.by/society/view/over-34m-passengers-travelled-via-minsk-airport-in-2016-97883-2017/|accessdate=13 January 2017|agency=BelTA – News from Belarus, © Belarusian Telegraph Agency|publisher=BelTA|date=12 January 2017|archive-date={{dat|2021|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210326175908/https://eng.belta.by/society/view/over-34m-passengers-travelled-via-minsk-airport-in-2016-97883-2017/}}</ref>
| lidojumu_skaits            = 
| krava                      = 
}}

'''Abisālais līdzenums''' ir dziļūdens līdzenums [[Okeāns|okeāna]] lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās.<ref>{{LPE|1}}</ref> Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>8</sub>H<sub>8</sub>O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=202&nbsp;°C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С<sub>6</sub>H<sub>5</sub>–СО–СН<sub>3</sub>) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

'''Šizofāzija''' ir tāds runāšanas veids, starp kura sastāvdaļām nav noteikta sakara, noteiktas secības. Teikuma struktūra paliek pareiza, bet saturs neko neizsaka. Tam klāt var būt lietoti [[neoloģismi]], [[paraloģismi]], [[eholālija]]<ref>{{cite journal |journal= Brain and Language |volume=3 |issue=4 |date= October 1976 |pages= 516–565 |title=Schizophasia and jargonaphasia: A comparative description with comments on Chaika's and Fromkin's respective looks at “schizophrenic” language |author= André Roch Lecours, Marie Vanier-Clément. |url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/0093934X76900468}}</ref>. Šo terminu pirmais sāka pielietot vācu psihiatrs [[Emīls Krēpelins]] (''Emil Kraepelin'') 1913. gadā. Šizofāzija ir garīgo traucējumu simptoms, tam blakus var izpausties arī nespēja normāli rakstīt — paragrāfija, disgrāfija<ref>Brain Cogn. 2000. Writing impairment in schizophasia: two case studies. Coron AM, Stip E, Dumont C, Lecours AR. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/10857677</ref>. Tā ir raksturīga vairākām [[Garīga slimība|garīgām slimībām]] un atspoguļo [[domāšana]]s procesa patoloģiju<ref>Psychopathology. 1990, Studies of the course of schizophasia. Kirov K. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/2084786</ref>.

'' ([[Maļevičs]], 1913), [[Valsts Krievu muzejs]], [[Sanktpēterburga]]]]
'''Supremātisms''' ({{val-ru|супрематизм}}) bija mākslas kustība, kas par būtisku uzskatīja [[ģeometrija|ģeometriskas]] pamatformas (it īpaši kvadrātus un apļus). Tā izveidojās 1915.—1916. gadā [[Krievija|Krievijā]], par supremātisma pamatlicēju tiek uzskatīts [[Kazimirs Maļevičs]]. Viņš bija arī mākslas grupas ''Supremus'' vadītājs, kuras sastāvā bija arī citi nozīmīgākie supremātisma pārstāvji: [[Aleksandra Ekstere]], [[Ļubova Popova]], [[Olga Rozanova]], [[Ivans Punī]] un [[Nadežda Udaļcova]].

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =Psammosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus <small>Agassiz, 1844</small>
}}
'''Psammosteji''' (''Psammosteus'') (no sengr. ψαμμο — smiltis + οστεος — kauls, ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus) ir izmirušu [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]], [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1844. gadā aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Psammosteus maeandrinus]]'', kas tika aprakstīta tajā pašā gadā.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Alfrēds Stinkuls
|     vārds_orig = 
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = [[amatnieks]], [[mākslinieks]] un [[rakstnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Inguna Galviņa<ref name="Latvijas Avīze">{{Laikraksta atsauce |title= Hipijs Alfrēds pāraudzis “baltajā tēvā” |date= 2017. gada 13. jūlijs |newspaper= [[Latvijas Avīze]] |url= https://www.la.lv/hipijs-alfreds-paraudzis-baltaja-teva |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|          bērni = Madara (1987)<ref name="Diena">{{Tīmekļa atsauce |title= Mežvidus puķu bērni |date= 2003. gada 2. augusts |newspaper= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/pasaule/krievija/mezvidus-puku-berni-11739798 |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Mora sāls formulvienības modelis<br /><br />Mora sāls struktūrformula<br /><br />Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH<sub>4</sub>)<sub>2</sub>Fe(SO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>·6H<sub>2</sub>O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH<sub>4</sub>)<sub>2</sub>Fe(SO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>·6H<sub>2</sub>O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H<sub>2</sub>O)<sub>6</sub>]<sup>2+</sup> veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Augstu gaisā
| attēls = Up in the Air Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Up in the Air''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents = * [[Daniels Dubieckis]]
* [[Džefrijs Klifords]]
* [[Aivans Raitmans]]
* Džeisons Raitmans
| scenārija autors = * [[Šeldons Tērners]]
* Džeisons Raitmans
| galvenajās lomās = * [[Vera Fārmiga]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Denijs Makbraids]]
| mūzika = [[Rolfs Kents]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Rickshaw Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|9|5|Tellaridas filmu festivāls|2009|12|4|ASV|2010|1|29|Latvija|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/air-2009|title=Up in the Air|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018|archive-date={{dat|2018|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180215023334/http://bbfc.co.uk/releases/air-2009}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=upintheair.htm|title=Up in the Air (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|166,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Augstu gaisā"''' ({{val|en|Up in the Air}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeisons Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Vera Fārmiga]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Anna Kendrika]] un [[Denijs Makbraids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētās Sofijas katedrāle
| native_name           = ''Собор святої Софії''
| image                 = Kijów - Sobór Mądrości Bożej 01.jpg
| image_size            = 
| alt                   = 
| caption               = 
| map_type              = Kijeva
| map_caption           = 
| map_alt               = 
| map_size              = 
| latd  = 50 | latm  = 27 | lats  = 10 | latNS  = N
| longd = 30 | longm = 30 | longs = 52 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Austrumu pareizticīgā baznīca]]
| rite                  = 
| location              = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| consecration_year     = 
| status                = 
| functional_status     = 
| leadership            = 
| website               = 
| architect             = 
| architecture_style    = Bizantiešu arhitektūra, Ukrainas baroks
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 
| year_completed        = 
| construction_cost     = 
| specifications        = 
| capacity              = 
| length                = 29,5 m
| width                 = 29,3 m
| width_nave            = 
| height_max            = 
| dome_quantity         = 
| dome_height_outer     = 
| dome_height_inner     = 
| dome_dia_outer        = 
| dome_dia_inner        = 
| minaret_quantity      = 
| minaret_height        = 
| spire_quantity        = 
| spire_height          = 
| materials             = 
| embedded              = 
}}
'''Kijivas Svētās Sofijas katedrāle''' ({{val|uk|Собор святої Софії}}) ir [[arhitektūras piemineklis]] [[Ukraina]]s galvaspilsētā [[Kijiva|Kijivā]]. Viens no ievērojamākajiem [[Kijivas Krievzeme]]s mākslas un arhitektūras pieminekļiem. Nosaukums cēlies no [[Svētā Sofija|Svētās Sofijas]] Stambulā.
Baznīcai pēc pārbūves ir 5 jomi un 13 kupoli, kas ir samērā neraksturīgi [[bizantiešu arhitektūra]]i.
1990. gadā kopā ar [[Kijivas Pečeru klosteris|Kijivas Pečeru klosteri]] tā iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na<sub>2</sub>O<sub>2</sub>
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na<sub>2</sub>O<sub>2</sub>) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Eduardo Rīdels 
 |       vārds_orģ = ''Eduardo Riedel''
 |          attēls = Governador Eduardo Riedel.jpg
 |         att_izm = 
 |        apraksts = Rīdels 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = 12. [[Matugrosu du Sula]] gubernators 
 |     term_sākums = {{dat|2023|1|1|N|bez}}
 |     term_beigas = 
 |  viceprezidents = 
 |    vicepremjers = 
 |       vietnieks = Hosē Karloss Barbosa
 |      prezidents = 
 |        premjers = 
 |     priekštecis = Reinaldo Azambudža
 |        pēctecis = 
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = 
 |    term_sākums2 = 
 |    term_beigas2 = 
 | viceprezidents2 = 
 |   vicepremjers2 = 
 |      vietnieks2 = 
 |     prezidents2 = 
 |       premjers2 = 
 |    priekštecis2 = 
 |       pēctecis2 =
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 = 
 |    term_sākums3 = 
 |    term_beigas3 = 
 | viceprezidents3 = 
 |   vicepremjers3 = 
 |      vietnieks3 = 
 |     prezidents3 = 
 |       premjers3 = 
 |    priekštecis3 = 
 |       pēctecis3 = 
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 = 
 |    term_sākums4 = 
 |    term_beigas4 = 
 | viceprezidents4 = 
 |   vicepremjers4 = 
 |      vietnieks4 = 
 |     prezidents4 = 
 |       premjers4 = 
 |    priekštecis4 = 
 |       pēctecis4 = 
<!------ Piektais amats ------>
 |          amats5 = 
 |    term_sākums5 = 
 |    term_beigas5 = 
 | viceprezidents5 = 
 |   vicepremjers5 = 
 |      vietnieks5 = 
 |     prezidents5 = 
 |       premjers5 = 
 |    priekštecis5 = 
 |       pēctecis5 = 
<!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1969|7|5}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |    dzīves_vieta = 
 |        mir_dati = 
 |       mir_vieta = 
 |       apglabāts = 
 |         tautība = 
 |         partija = Brazīlijas Sociāldemokratiskā partija
 |       apvienība = 
 |       dinastija = 
 |            tēvs = 
 |            māte = 
 |         dzīvesb = Monika Rīdela (no 1994. gada)
 |           bērni = 2
 |       profesija = 
 |      alma_mater = Riodežaneiro Federālā universitāte
 |        reliģija = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]
 |        paraksts = 
 |    paraksts_izm = 
 |        piezīmes = 
}}
'''Eduardo Rīdels''' ({{val|pt|Eduardo Riedel}}, dzimis {{dat|1969|7|5||bez}}) ir [[Brazīlija]]s politiķis, Brazīlijas Sociāldemokratiskās partijas biedrs. Kopš 2023. 1. janvāra ir Brazīlijas štata [[Matugrosu du Sula]] 12. gubernators, ievēlēts 2022. gada Matugrosu du Sula gubernatora vēlēšanās.

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Pameldri|suga=Eleocharis uniglumis|suga_lv=Vienplāksnes pameldrs|autors=(Link) Schult.|binomial=Eleocharis uniglumis|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Fig. 08 Eleocharis uniglumis.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Eleocharis|sinonīmi=}}'''Vienplēksnes pameldrs''' ({{val|la|Eleocharis uniglumis}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama ZIemeļu puslodē, vairāk [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] tā ir diezgan bieži sastopama visā teritorijā — ūdenstilpju piekrastēs, [[Purvs|purvos]], [[Grāvis|grāvjos]], mitros pļavu pazeminājumos un uz applūstošiem meža ceļiem.

[[Kategorija:Apple]]

'''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

'''Vektors''' — orientēts [[taisne]]s [[nogrieznis]], t.i., tāds taisnes nogrieznis, kurš savieno divus punktus <math>A \,</math> un <math>B \,</math> un ir norādīts, kuru no šiem punktiem uzskatīt par nogriežņa sākumu un kuru par gala punktu.

— pārnovas atliekas]]
'''Miglājs''' ir [[starpzvaigžņu mākonis]], kas sastāv no retinātas [[gāze]]s ([[ūdeņradis|ūdeņraža]], [[hēlijs|hēlija]] un citām [[plazma|jonizētām gāzēm]]) un [[putekļi]]em un no apkārtējās [[starpzvaigžņu vide]]s atšķiras ar savu izstarojumu vai absorbciju.

{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Klemencs
|     vārds_orig = ''Hermann Clemenz''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = 
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Hermanis Klemencs''' ({{val|de|Hermann Karl Eduard Clemenz}}; dzimis {{dat|1846|01|23}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1908|03|28}} (v. s.)) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[šahists]] un [[žurnālists]].

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Babefīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/B.01-60
|ķīm_formula=BaBe[(F,OH)|PO<sub>4</sub>]
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>ω</sub> = 1.629 n<sub>ε</sub> = 1.632
|pleohroisms=
|blīvums=4,31
}}
__NOTOC__

{{Skaitlis
 | num = 64
 | lv  = Sešdesmit četri 
}}

'''Valsts ģeogrāfiskais stāvoklis''' ir valsts atrašanās vieta uz [[Zeme|zemeslodes]] (fizioģeogrāfiskais stāvoklis), novietojums attiecībā pret citu valstu politiskajām robežām (politiski ģeogrāfiskais stāvoklis), svarīgākajiem satiksmes ceļiem, [[jūra|jūrām]], derīgo izrakteņu iegulām (ekonomģeogrāfiskais stāvoklis). Ģeogrāfiskais stāvoklis ir nozīmīgs apstāklis, kas nosaka saimniecības attīstības iespējas un raksturu, sakarus un daļēji arī valsts [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] [[dzīve]]s apstākļus.

{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Hanss Geigers
| vārds_orig =''Hans Geiger''
| attēls =Hans geiger.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = 
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =30
| dz_vieta =Neištate pie Hārta, [[Vācijas impērija]]<br>([[Neištate Vīna ceļā]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| m_gads =1945
| m_mēnesis=9
| m_diena=24
| m_vieta =[[Potsdama]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]<br>([[Brandenburga]], {{GER}})
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Mančestras Universitāte]]
| alma_mater =[[Erlangenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Geigera skaitītājs]], {{nobr|[[Geigera—Marsdena eksperiments]]}}, {{nobr|[[Geigera—Netola likums]]}}, [[atoma kodols]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes = 
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kur palikusi Bernadeta?
| operators = 
| attēls = Bernadette poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Ričards Linkleters]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Keita Blanšeta]]
* [[Billijs Krudaps]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Where'd You Go, Bernadette''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Color Force''
* ''Detour Filmproduction''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|16}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2567276033/|title=Where'd You Go, Bernadette |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|12}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Kur palikusi Bernadeta?"''' ({{Val|en|Where'd You Go, Bernadette}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Keita Blanšeta]], [[Billijs Krudaps]], [[Kristena Viga]], [[Džūdija Grīra]] un [[Lorenss Fišbērns]]. Filma balstīta uz Marijas Semplas 2012. gada tāda paša nosaukuma romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2013/01/annapurna-color-force-pick-up-film-rights-to-whered-you-go-bernadette-399120/|title=Annapurna & Color Force Pick Up Film Rights To ‘Where’d You Go, Bernadette’|last=Team|first=The Deadline|website=Deadline|access-date=2023-09-12|date=2013-01-08|language=en-US}}</ref>

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Juliušs Slovackis
|     vārds_orig = ''Juliusz Słowacki''
|         attēls = Juliusz Słowacki.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1849
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = [[Kremeneca]], [[Viļņa]], [[Varšava]], [[Ženēva]], [[Parīze]]
|      pilsonība = 
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-JuliuszSlowacki.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = gramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =[[dzeja]], [[drāma]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = drāma "[[Baladīna]]" (''Balladyna'', 1834)
|    ietekmējies = [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = "[[Jaunā Polija]]" (''Młoda Polska'')
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{Commonscat|Turing Award laureates}}

'''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Čibi
 | native_name              = 赤壁
 | settlement_type          = apriņķa līmeņa pilsēta
 | other_name               = 
 | image_skyline            = Lushui River 1.jpg
 | imagesize                = 
 | image_caption            = Lušui krastmala
 | image_flag               = 
 | image_shield             = 
 | pushpin_map              = Ķīna#Hubei
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 29| latm  = 43| lats  = | latNS  = N
 | longd = 113| longm = 54| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Hubei]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Sjaņnina]]
 | subdivision_type3        = 
 | subdivision_name3        = 
 | seat_type = Centrs
 | seat = 
 | parts_type               = 
 | parts                    = 
 | p1 = 
 | area_total_km2           = 1723
 | area_urban_km2           = 51.2
 | elevation_m              = 67
 | population_total         = 478410
 | population_urban         = 202542
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_urban_km2 = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | website                  = {{url|http://www.chibi.gov.cn/}}
 | footnotes                = 
}}
'''Čibi''' ({{val|zh|赤壁}}, {{zh-p|Chìbì}}) ir apriņķa līmeņa municipalitāte [[Ķīna]]s vidienē, [[Hubei]] provinces [[Sjaņnina]]s prefektūras līmeņa municipalitatē. Izvietojusies provinces dienvidaustrumos [[Dzjanhaņas līdzenums|Dzjanhaņas līdzenuma]] malā. Dienviddaļa pauguraina, ziemeļdaļa — līdzenums ar vairākiem lieliem ezeriem. Robežojas ziemeļos ar [[Dzjaju apriņķis|Dzjaju apriņķi]], austrumos — ar [[Sjaņnina]]s urbāno centru Sjaņaņu, dienvidos — ar [[Čunjanas apriņķis|Čunjanas apriņķi]], bet rietumos — [[Hunaņa]]s provinci un [[Dzjindžou]] municipalitāti.

{{Skaitlis
 | num = 201
 | lv  = Divsimt viens
}}
'''201 (divsimt viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[200 (skaitlis)|200]] un [[202 (skaitlis)|202]]. [[Gads|Gada]] divsimt pirmā diena ir [[20. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[19. jūlijs]]).

{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Ūlimbs''' var būt:

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Metanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>OH
|molmasa=32,04 
|blīvums=791,8
|kušanas temperatūra=76 K (-97&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=337,8 K (64,7&nbsp;°C)
}}
'''Metanols''' (metilspirts, CH<sub>3</sub>OH), ir vienkāršākais [[spirti|spirts]]. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās [[pārtvaice]]s procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par '''koka spirtu'''.

s kolekcijas).]]
'''Kloti no Jirgensburgas (Zaubes)''' ({{val-de|Clodt a.d.H. Jürgensburg}}) jeb '''Kloti fon Jirgensburgi''' (''Clodt von Jürgensburg'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā.

{{infokaste+}}

{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f<sup>3</sup>6d<sup>1</sup>7s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; <br />Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131&nbsp;°C)
|  īpatnējā pretestība = (0&nbsp;°C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20&nbsp;°C) 3155
}}

{{commonscat|Airports in Greece|Lidostas Grieķijā}}

{{iw+}}
'''Trigonometriska nevienādība''' ir [[nevienādība]], kurā ir [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskā funkcija]]. To var atrisināt, izmantojot [[inversās trigonometriskās funkcijas]].

[[Kategorija:Lietotāji]]

{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ķīnas līčija
|         binomial = Litchi chinensis
|           attēls = Litchi chinensis fruits.JPG
|       att_izmērs = 
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Litchi
|         ģints_lv = Līčijas
|          ģints_r = Līčija
|             suga = L. chinensis
|          suga_lv = Līčija
|           suga_r = Līčija
|        izplatība = 
|         sinonīmi = ''Nephelium litchi''
|      kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Vācbaltieši]]
[[Kategorija:Rīgas patricieši]]

{{Vielas infokaste
 |               attēls =  <br />Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi = 
 |      ķīmiskā formula = NH<sub>3</sub>
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27&nbsp;°C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49&nbsp;°C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0&nbsp;°C)
 |                 citi =
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veiksmes atgriešanās
| operators = 
| attēls = Reversal of fortune poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Barbē Šrēders]]
| producents = * [[Edvards Presmans]]
* [[Olivers Stouns]]
| scenārijs = [[Nikolass Kazans]]
| aktieri = * [[Džeremijs Aironss]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Rons Silvers]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Reversal of Fortune''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|9|12|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,4 miljoni}}
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Veiksmes atgriešanās"''' ({{Val|en|Reversal of Fortune}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Barbē Šrēders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeremijs Aironss]], [[Glenna Klouza]] un [[Rons Silvers]]. Filma balstīta uz advokāta [[Alans Deršovics|Alana Deršovica]] 1985. gada grāmatu ''Reversal of Fortune: Inside the von Bülow Case''.

'''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH<sub>3</sub> ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH<sub>3</sub> ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs B<sub>n</sub>H<sub>n+4</sub> un B<sub>n</sub>H<sub>n+6</sub>. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

simbols [[Tukss]], šī zīmola pārstāvētās vērtības ir atvērtība un nekomercialitāte]]
'''Zīmols''' ir produkta vai uzņēmuma [[Korporatīvā identitāte|vizuālās identitātes]] elements, kas veido izmērāmu emocionālu un finansiālu vērtību. Tas var būt vārds, apzīmējums, zīme, [[simbols]], dizains vai šo elementu kopums, kas atšķir konkrēto produktu vai uzņēmumu no tā konkurentiem.<ref> Philip Kotler, Principles of Marketing, 12th Edition</ref> Zīmols sabiedrībai saistās ar noteiktām produkta vērtībām. Uzņēmumu [[tirgzinība]]s kampaņas mēdz apzināti kultivēt vērtības, ar kurām identificējas tā esošie klienti vai potenciālie klienti. Šo procesu sauc par [[Zīmolvedība|zīmolvedību]]. Zīmols ir tik pat skaidri atpazīstams kā nosaukums, ko uzņēmums sabiedrībā izmanto, lai tā atšķirtu uzņēmuma piedāvāto no jebkura cita uzņēmuma piedāvājumiem. Tā atpazīstamība attiecas uz patērētāja zināšanām, pieredzi vai lojalitāti pret reklamēto zīmolu.<ref> Gerard Tellis, Effective Advertising. 9.-125.lpp. </ref>

[[Image:Cube root.svg|right|thumb|288px|Funkcijas ''y'' = <math>\sqrt[3]{x}</math> grafiks, kad <math>x \ge 0</math>]]
'''Kubsakne''' [[matemātika|matemātikā]] ir trešās pakāpes [[sakne (matemātika)|sakne]] no [[skaitlis|skaitļa]]. To pieraksta kā <math>\sqrt[3]{x}</math> vai x<sup>1/3</sup>. Kubsakne no skaitļa ''x'' ir skaitlis ''a'', kuru, [[reizināšana|reizinot]] pašu ar sevi trīs reizes, iegūst skaitli ''x'', tas ir, <math>a \cdot a \cdot a = x</math>.

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=39,8&nbsp;°C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

{{Commonscat|Biologists by country|Biologi pēc valsts}}

saskatīti uz [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nauda]]s zīmes]]
'''Deisms''' ir [[reliģijas filozofija|reliģiska filozofija]], kurā [[Dievs|Dievu]] skata tikai kā pasaules pirmscēloni, kas ir nošķirts, nav līdzdalīgs un atbildīgs par pasaules turpmākām norisēm un procesiem. Deisti uzskata, ka, piemēram, mūsdienu pasaule ir tās pašas likumu varā, ne [[Dievs|Dieva]] pakļautībā. Līdz ar to deisti noliedz arī visu pārdabisko, [[pareģojums|pareģojumus]] un [[brīnums|brīnumus]].

{{Izolēts raksts|date=2013. gada oktobrī,}}

{{Vielas infokaste
|attēls=
|CAS numurs=506-33-2
|ķīmiskā formula=C<sub>22</sub>H<sub>42</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=338,56
|blīvums=858,5
|kušanas temperatūra=65&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=256&nbsp;°C pie 10 mmHg
}}
'''Brasidīnskābe''' (''trans''-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН<sub>3</sub>(СН<sub>2</sub>)<sub>7</sub>СН=СН(СН<sub>2</sub>)<sub>11</sub>СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[erukskābe]]. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda ''brassica'' - kāposts.

{{Tautas infokaste
| group = Meksikāņi
| flag = [[File:Flag of Mexico.svg|100px]] <!-- Resize to 100px if photos are added to image field -->
| flag_caption = [[Meksikas karogs]]
| image = {{image array|perrow=3|width=100|height=100
| image1 = General Porfirio Díaz.JPG |caption1= [[Porfīrio Diazs]]
| image2 = Tenoch Huerta Q&A festival.jpg |caption2= [[Tenočs Huerta]]
| image3 = Carlos Slim Helú.jpg |caption3= [[Karloss Slims]]
| image4 = Guillermo del Toro in 2017.jpg |caption4= [[Giljermo del Toro]]
| image5 = Generalísimo Miguel Hidalgo y Costilla.png |caption5= [[Migels Idalgo Kostilja]]
| image6 = Emiliano Zapata, 1914.jpg |caption6= [[Emiljano Sapata]]
| image7 = Luis Miguel.jpg |caption7= [[Luiss Migels]]
| image8 = Mex-Kor (21) (cropped).jpg |caption8= [[Karloss Vela]]
| image9 = Salma Hayek-9894.jpg |caption9= [[Salma Hajeka]]
| image10 = 
| image11 = 
| image12 = 
}}
| poptime = '''137.2 miljoni'''<ref>{{cite web |title=Principales resultados de la Encuesta Intercensal 2015 Estados Unidos Mexicanos |url=http://www.inegi.org.mx/est/contenidos/proyectos/encuestas/hogares/especiales/ei2015/doc/eic2015_resultados.pdf |publisher=[[INEGI]] |access-date=9 December 2015 |pages=1 |6=archive |archive-date={{dat|2015|12|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151210212235/http://www.inegi.org.mx/est/contenidos/proyectos/encuestas/hogares/especiales/ei2015/doc/eic2015_resultados.pdf }}</ref>
| regions = {{Meksika}} 126 014 024<ref name="2020 Census">{{cite web |title=Censo Población y Vivienda 2020 |url=https://www.inegi.org.mx/programas/ccpv/2020/ |website=www.inegi.org.mx |publisher=INEGI |access-date=26 January 2021}}</ref>
| region1          = {{flaga|United States}} [[ASV]]
| pop1             = {{nowrap|[[Mexican Americans|31 798 258]]<ref name=ACS-B05006-2019>{{cite web|url=https://data.census.gov/cedsci/table?t=Place%20of%20Birth&tid=ACSDT1Y2019.B05006&hidePreview=false&vintage=2019|title=B05006 Place of Birth for the Foreign-Born Population in the United States - 2019 American Community Survey 1-Year Estimates|date=1 July 2019 |publisher=[[U.S. Census Bureau]] |access-date=4 February 2021}}</ref><br/> }}
| region2          = {{flaga|Canada}} [[Kanāda]]
| pop2             = [[Mexican Canadians|128 480]]<ref name="2016 Ethnic Origin">{{cite web |title=Ethnic Origin, both sexes, age (total), Canada, 2016 Census – 25% Sample data |url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/hlt-fst/imm/Table.cfm?Lang=E&T=31&Geo=01&SO=4D |website=[[Canada 2016 Census]] |publisher=[[Statistics Canada]] |access-date=30 January 2020 |language=en |date=2019-02-20}}</ref><br />
| region3          = {{flaga|Spain}} [[Spānija]]
| pop3             = [[Mexican immigration to Spain|61 194]]
| ref3             = <ref name="IME2020Es">{{cite web|title=Mexicanos residentes en España|url=https://www.gob.mx/cms/uploads/attachment/file/684162/Espa_a_mundo20.pdf|publisher=Instituto de los Mexicanos en el Exterior (IME)|archive-url=| archive-date= |access-date=19 December 2021}}</ref>
| region4          = {{flaga|Germany}} [[Vācija]]
| pop4             = [[Mexicans in Germany|41 000]]
| ref4             = <ref>{{Cite web|title= Bevölkerung in Privathaushalten nach Migrationshintergrund im weiteren Sinn nach ausgewählten Geburtsstaaten |url= https://www.destatis.de/DE/Themen/Gesellschaft-Umwelt/Bevoelkerung/Migration-Integration/Tabellen/migrationshintergrund-staatsangehoerigkeit-staaten.html}}</ref>
| region5          = {{flaga|Brazil}} [[Brazīlija]]
| pop5             = [[Mexican Brazilians|21 853]]
| ref5             = <ref>{{Cite web|title=Imigrantes internacionais registrados no Brasil|url=https://www.nepo.unicamp.br/observatorio/bancointerativo/numeros-imigracao-internacional/sincre-sismigra/|access-date=2021-08-20|website=www.nepo.unicamp.br}}</ref>
| langs = [[spāņu valoda|spāņu]], [[Navatlu valoda|navatlu]], [[angļu valoda|angļu]], [[Maiju valodas|maiju]]
| rels = Galvenokārt [[kristietība]], reliģiskās minoritātes ieskaitot:[[Protestantisms]], [[Ateisms]], [[Agnosticisms]]
}}

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Englsi
| official_name           = ''Anglesey''<br/>''Ynys Môn''
| settlement_type         = grāfiste
| image_skyline           = View from the Anglesey Coastal Path (geograph 6222502).jpg
| imagesize               = 
| image_caption           = 
| image_flag              = Flag of Anglesey.svg
| flag_size               = 
| image_shield            = Arms of Isle of Anglesey County Council.svg
| shield_size             = 75px
| nickname                = 
| motto                   = 
| anthem                  = 
| capital                 = [[Langevni]]
| largest_city            = [[Holiheda]]
| official_language       = 
| spoken_language         = 
| image_map               = Anglesey in Wales.svg
| mapsize                 = 
| map_caption             = 
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GBR}}
| subdivision_type1        = Valsts daļa
| subdivision_name1        = {{WAL}}
| leader_party            = 
| leader_title            = 
| leader_name             = 
| area_footnotes          = 
| area_magnitude          = 
| area_total_km2          = 714
| area_land_km2           = 
| area_water_km2          = 
| area_water_percent      = 
| area_rank               = 
| elevation_max_m         = 220
| population_footnotes    = 
| population_total        = 68900
| population_as_of        = 2021
| population_rank         = 
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = 
| population_blank1       = 
| population_blank2_title = 
| population_blank2       = 
| timezone                = 
| utc_offset              = 
| website                 = {{url|http://www.anglesey.gov.uk/}}
| footnotes               = 
}}
'''Englsi''' ({{val-en|Anglesey}}) vai '''Mona''' ({{val|cy|Ynys Môn}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajai Karalistei]] piederoša sala [[Īrijas jūra|Īrijas jūrā]]. Kopā ar apkārtējām piekrastes saliņām veido grāfisti [[Velsa]]s sastāvā. Englsi ir grāfiste ar otru lielāko [[velsiešu valoda|velsiešu valodā]] runājošo iedzīvotāju īpatsvaru Velsā.

'''Zobratu dzelzceļš''' ir īpašs [[dzelzceļš|dzelzceļa]] paveids, kam papildus parastajām [[sliede|sliedēm]] ir vēl viena zobaina sliede. Zobsliedi mēdz izvietot starp parastajām sliedēm. Šāda dzelzceļa [[ritošais sastāvs]] ir aprīkots ar speciālu [[zobrats|zobratu]], kas rit pa zobsliedi un nodrošina papildus saķeri. Tādēļ zobratu vilcieni spēj pārvarēt daudz lielākus kāpumus nekā parastie. Visstāvākais dzelzceļš pasaulē ir zobratu dzelzceļš ''Pilatusbahn'', kura stāvums sasniedz 48%. ''Pilatusbahn'' ved uz [[Pilata kalns|Pilata kalna]] virsotni [[Šveice|Šveicē]], netālu no [[Lucerna (pilsēta)|Lucernas]] pilsētas. Pavisam Šveicē ir vairāk nekā 20 zobratu dzelzceļa līniju.

[[Kategorija:Augļi]]
[[Kategorija:Žāvēta pārtika]]

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Hālids Šeihs Muhameds
|     vārds_orig = خالد شيخ محمد
|         attēls = Khalid Shaikh Mohammed after capture.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Hālids Šeihs Muhameds 2003. gadā pēc apcietināšanas
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|3|1}} vai {{dzimšanas datums un vecums|1965|11|14}}<ref name=biography.com>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 |title=Khalid Sheikh Mohammed Biography - Facts, Birthday, Life Story |publisher=[[The Biography Channel]] |accessdate=2012-02-14 |archive-date=2010-08-31 |archive-url=https://web.archive.org/web/20100831082440/http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 }}</ref>
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = {{vieta|Pakistāna|Beludžistāna|2s=Beludžistāna (province)}}<ref name=biography.com/><ref name=NYTimesGuantanamoDocketISN10024>{{ziņu atsauce| url = http://projects.nytimes.com/guantanamo/detainees/10024-khalid-shaikh-mohammed| title = Guantanamo Docket: Khalid Shaikh Mohammed| publisher = The New York Times| date = 2008-11-03| author = [[Margot Williams]]| accessdate =| quote= Detaini is a Pakistani who was raised in Kuwait (KU) during his formative years.}}</ref> vai {{vieta|Kuveita|Kuveita|3s=Kuveita (pilsēta)}}<ref name="BBC_16_March_2007">{{ziņu atsauce |date= 16 March 2007 <!-- 09:25 GMT--> |url = http://news.bbc.co.uk/2/hi/south_asia/2811855.stm|title = Profile: Al-Qaeda 'kingpin'|publisher = BBC| accessdate = 2007-08-28}}</ref><ref name=NNDB>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nndb.com/people/429/000027348/|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=[[NNDB]]|accessdate=23 February 2012}}</ref><ref name=GlobalSecurity.org>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=GlobalSecurity.org|accessdate=23 February 2012|archive-date={{dat|2014|09|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm |date={{dat|2014|09|15||bez}} }}</ref>
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[beludžs]]
|   nodarbošanās = [[terorists]]
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Hālids Šeihs Muhameds''' ({{val|ar|خالد شيخ محمد}}, ''Khālid Shaykh Muḥammad'', dzimis {{dat|1964|3|1}} vai {{dat|1965|11|14}}) ir, iespējams, [[Kuveita|Kuveitā]] dzimis [[Pakistāna]]s [[beludži|beludžu]] izcelsmes [[terorists]], kuru uzskata par galveno [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] organizatoru. Pašlaik atrodas cietumā [[Gvantanamo līča aizturēšanas nometne|ASV karabāzē Gvantanamo]], kur tiek tiesāts par apsūdzībām terora aktu organizēšanā, tai skaitā civiliedzīvotāju masu slepkavībām. Viņš tika notverts Pakistānas pilsētā [[Rāvalpindi]] {{dat|2003|3|2||bez}}.

{{atsauces+}}
 [[barometrs]]- staba augšā ir [[vakuums]], dzīvsudraba [[smaguma spēks]] līdzsvaro [[Atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]]]
'''Mehāniskais līdzsvars''' ir stāvoklis, kad kādam ķermenim visu pielikto [[spēks|spēku]] summa ir vienāda ar [[nulle|nulli]]. Mehānisks līdzsvars var attiekties ne tikai uz vienu ķermeni, bet arī [[Fizikālā sistēma|fizikālu sistēmu]] miera stāvoklī vai vienmērīgā kustībā [[inerce]]s dēļ.

{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24 
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]] 
|       piezīmes =   
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

[[Kategorija:Transports pēc valsts|Ungārija]]
[[Kategorija:Ungārija]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Piedzīvojums
| operators = 
| attēls = L'avventuraSmall.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mikelandželo Antonioni]]
| producents = Amato Penasiliko
| scenārijs = * Mikelandželo Antonioni
* Elio Bartolīni
* Tonīno Gverra
| aktieri = * [[Gabriēle Ferceti]]
* [[Monika Viti]]
* [[Lea Masāri]]
| mūzika = Džovanni Fusko
| oriģinālnos = ''L'Avventura''
| studija = ''Cino Del Duca''
| montāža = 
| izplatītājs = ''Cino Del Duca''
| izdošana = {{Filmas datums|1960|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|1960|6|29|Itālija}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Piedzīvojums"''' ({{Val|it|L'Avventura}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[drāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mikelandželo Antonioni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gabriēle Ferceti]], [[Monika Viti]] un [[Lea Masāri]].

[[Kategorija:Paradoksi]]
[[Kategorija:Matemātika|Paradoksi]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpšanas ilūzija
| attēls                   =  Now You See Me Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now You See Me''
| žanrs                    = trilleris, zādzību filma
| režisors                 = [[Luiss Leterjērs]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Alekss Kurcmens]]
* [[Roberto Orci]]
| scenārija autors         = 
* [[Eds Solomons]]
* [[Boazs Jakins]]
* [[Edvards Rikorts]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Melānija Lorenta]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[K/O Paper Products]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|5|21|Ņujorka|2013|5|31|ASV|2013|6|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0|title=Now You See Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 6, 2019|archive-date={{dat|2017|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171111012240/http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1670345/|title=Now You See Me (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|351,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = "[[Krāpšanas ilūzija 2]]"
| imdb                     = 
}}
'''"Krāpšanas ilūzija"''' ({{val|en|Now You See Me}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Luiss Leterjērs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Marks Rafalo]], [[Vudijs Harelsons]], [[Melānija Lorenta]], [[Aila Fišere]], [[Deivs Franko]], [[Maikls Keins]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|5|21||bez}} Ņujorkā. Filmai 2016. gadā iznāca turpinājums "[[Krāpšanas ilūzija 2]]".

{{iw+}}
{{apvienot|ūdens}}
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
'''Rekreācijas ūdeņi''' ir ūdensobjekts (stāvošs vai plūstošs), ar kuru cilvēks nonāk kontaktā atpūšoties vai ceļojot.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mfe.govt.nz/fresh-water/tools-and-guidelines/microbiological-guidelines-recreational-water |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2016|02|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160229141310/http://www.mfe.govt.nz/fresh-water/tools-and-guidelines/microbiological-guidelines-recreational-water }}</ref> Rekreācijas ūdeņi ietver baseinus, karstās vannas, dekoratīvas ūdens strūklakas, ezerus, upes un okeānus.<ref>{{Cite web|url=https://www.medicinenet.com/recreational_water_illness/definition.htm|title=Definition of Recreational water illness|website=MedicineNet|access-date={{dat|2021|05|15||bez}}|archive-date={{dat|2023|02|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20230209021803/https://www.medicinenet.com/recreational_water_illness/definition.htm}}</ref>
Rekreācijas ūdeņus cilvēki izmanto atpūtas (peldēšanai, slēpošanai ar ūdens slēpēm, vindsērfingam, laivošanai, medībām) un estētiskos nolūkos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.water.ncsu.edu/watershedss/dss/lake/recreation.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160509003831/http://www.water.ncsu.edu/watershedss/dss/lake/recreation.html# |archivedate={{dat|2016|05|09||bez}} }}</ref>
Rekreācijas ūdeņu izmantošana var būt nozīmīga cilvēku labsajūtai un veselībai. Tomēr, ja ūdens ir piesārņots, tas var atstāt negatīvu iespaidu uz cilvēku veselību.

{{nosaukums slīprakstā|string=Aviva}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Aviva'' stadions
| native_name         = 
| nickname            = 
| logo_image          = 
| logo_caption        = 
| image               = Aviva Stadium(Dublin Arena).JPG
| image_size          = 250px
| caption             = 
| UEFA_rating         = 4
| fullname            = 
| former names        = 
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| latd  =53  | latm  =20  | lats  =6.5  | latNS  =N 
| longd =6  | longm =13  | longs =42  | longEW =W 
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Ireland
| coordinates_display = 
| coordinates_format  = 
| coordinates         =
| broke_ground        = 
| built               = 2007—2010
| opened              = {{dat|2010|5|14||bez}}
| renovated           = 	
| expanded            = 
| closed              = 
| demolished          = 
| owner               = 
| operator            = ''New Stadium Ltd''
| surface             = zāle
| scoreboard          = 
| cost                = 410 miljoni [[eiro|EUR]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.irishtimes.com/news/stadium-facts-1.665297?via=mr  |title=Stadium Facts |language=en |date={{dat|2010|5|15||bez}}|website=irishtimes.com |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref>
| architect           =
| architect_b         = 
| project_manager     = 
| structural engineer = 
| services engineer   = 
| general_contractor  = 
| main_contractors    = 
| capacity            = 
| objects             = 
| suites              = 
| record_attendance   =
| dimensions          = 106 x 68 m
| acreage             = 
| tenants             = [[Īrijas futbola izlase]] (2010—pašlaik)<br>[[Īrijas regbija izlase]] (2010—pašlaik)<br>''[[Leinster Rugby]]'' (2010—pašlaik)
| cap_concert         = 65 000
| cap_athletics       = 
| cap_football        = 
| cap_basketball      = 
| cap_hockey          = 
| cap_cricket         = 
| cap_baseball        = 
| cap_amfootball      = 
| cap_other_label     = Futbols/regbijs
| cap_other           = 51 700
| embedded            = 
| website             = {{URL|https://www.avivastadium.ie/}}
| publictransit       = 
}}
'''''Aviva'' stadions''' ({{val|ga|Staid Aviva}}, {{val|en|Aviva Stadium}}), pazīstams arī kā '''Dublinas arēna''' (''Dublin Arena''), ir [[futbols|futbola]] un [[regbijs|regbija]] [[stadions]] [[Dublina|Dublinā]], [[Īrija|Īrijā]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Īrijas futbola izlase]] un [[Īrijas regbija izlase]]. Stadionu nozīmīgākajām spēlēm dažkārt izmanto arī regbija klubs ''[[Leinster Rugby]]''. Tā ietilpība ir 51 700 vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://stadiumdb.com/stadiums/irl/aviva_stadium |title=Aviva Stadium (Lansdowne Road, Dublin Arena) |language=en |website=stadiumdb.com |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref> Stadionā tiek rīkoti arī [[koncerts|koncerti]] un citi pasākumi. Nosaukuma tiesības ir iegādājusies apdrošināšanas kompānija ''Aviva''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.independent.ie/business/irish/aviva-became-household-name-after-buying-lansdowne-road-naming-rights-26783583.html |title=Aviva became household name after buying Lansdowne Road naming rights |language=en |date={{dat|2011|10|19||bez}} |website=independent.ie |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref>

'''Ekspertsistēma''' ir [[datorprogramma]], kas spēj aizstāt cilvēku-[[eksperts|ekspertu]] noteiktu problēmsituāciju risināšanā. Piemēram, ir tādas ekspertsistēmas, kuras spēj noteikt diagnozi [[cilvēks|cilvēku]] [[slimība|slimībām]], citas veic [[finanses|finansu]] prognozes vai arī izstrādā maršrutus piegādes [[transports|transportam]]. Ekspertsistēmas ne tikai ir paredzētas cilvēku—ekspertu aizstāšanai, ir arī tādas sistēmas, kuras ir paredzētas kā palīgs tiem. Pirmās ekspertsistēmas tika izstrādātas [[mākslīgais saprāts|mākslīgā saprāta]] [[pētījums|pētījumu]] rezultātā 1960. gados. 1980. gados tās rada komerciālu pielietojumu.

{{atsauces+}}
[[File:Mazurka 1845.jpg|thumb|right|219px|<center>{{PAGENAME}}; 1845</center>]] 

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Žaks Prevērs
|     vārds_orig = Jacques Prévert
|         attēls = Jacques Prévert en 1961 dans le film Mon frère Jacques par Pierre Prévert.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Žaks Prevērs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Neijī pie Sēnas]], [[Francija|Francijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Omonvilapetitā (''Omonville-la-Petite''), [[Lamanša departaments|Lamanša departamentā]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{FRA}}
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, kinoscenārists
|rakstīšanas valoda = [[franču valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[sirreālisms]], [[simbolisms]]
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}
'''Žaks Prevērs''' (''Jacques Prévert''; dzimis {{dat|1900|2|4}}, miris {{dat|1977|4|11}}) bija [[Francija|franču]] dzejnieks un kinoscenārists. 

{{Commonscat|Planets|Planētas}}

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]<br />([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)<br />[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           = 
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     = 
| vicepremjers3       = 
| vietnieks3          = 
| prezidents3         = 
| premjers3           = 
| priekštecis3        = 
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           = 
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          = 
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā. 

'''Tantra''' ({{val|sa|तन्त्र}}, ''tántra'') [[hinduisms|hinduismā]] un [[budisms|budismā]] ir garīga un rituāla [[tradīcija]]. Tantra pēc reliģijas ir ar atšķirīgām mācībām un novirzieniem. Hinduismā tās ir maģiskas un seksuālas [[joga]]s paražas, kas atdarina dievu [[Šiva]]s un [[Šakti]] attiecības, savukārt budismā tantra ir apskaidrības iegūšas metodes, kuru pierakstīšana piedēvēta [[Buda]]m. Tantra ir plaša un daudzveidīga, un tajā ietilpst dažādas [[filozofija]]s, [[rituāls|rituāli]], [[meditācija]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] principi. Tantras pamatprincipi ir [[mantra]] un [[meditācija]], [[joga]], [[dzimums]] un [[seksualitāte]], kā arī [[sūtra]]s.

{{Citas nozīmes|pilsētvietu Sēlijā|Altene (nozīmju atdalīšana)|Altene}}

{{automātiskais tulkojums}}
s faunas shēma - visas tās dzīvnieku [[suga]]s uzsvērtas kastē.]]
'''Fauna''' ir [[dzīvnieku valsts]], kādā konkrētā [[reģions|reģionā]] vai [[laiks|laikā]]. Atbilstošais [[termins]] [[augi]]em ir '''''[[flora]]'''''. 
[[Zooloģija|Zoologi]] un [[paleontoloģija|paleontologi]] terminu ''fauna'' izmanto, kad specifiskā laikā vai vietā atrod tai atbilstošas dzīvnieku sugas, piemēram, "[[Sonoras tuksnesis|Sonoras tuksneša]] fauna".
Paleontologi dažbrīd piemin faunas stāvu dabisko secību, ko nosaka pēc [[klintis|klinšu]] stāviem, viens faunas stāvs sastāv no līdzīgām klinšu [[fosilijas|fosilijām]].

'''Milzu zvaigzne''' jeb '''milzis''' ir [[zvaigzne]] ar lielāku [[diametrs|diametru]] vai starjaudu, salīdzinot ar līdzīgas virsmas temperatūras [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigznēm]] [[Hercšprunga-Rasela diagramma|Hercšprunga-Rasela diagrammā]]. Parasti tās [[rādiuss]] ir no 10 līdz 100 [[Saule]]s rādiusu un starjauda 10 līdz 1000 reižu lielāka nekā Saulei. Sevišķi lielas milzu zvaigznes sauc par [[Pārmilzis|pārmilžiem]] un [[hipermilzis|hipermilžiem]].

{{catmore}}
{{Commonscat|Felidae}}

[[File:No_entrance_for_poles1.jpeg|thumb|Uzraksts vāciski "Poļiem ieeja aizliegta" 1939. gadā Ģenerālgubernatūrā]]
'''Diskriminācija''' ir [[Indivīds|indivīda]] vai indivīdu grupas tiesību ierobežošana balstoties uz [[rase]]s, [[Dzimums|dzimuma]], [[Etnoss|etniskās]] piederības, [[Politika|politiskās]] vai [[Reliģiskā pārliecība|reliģiskās pārliecības]], [[seksuālā orientācija|seksuālās orientācijas]] vai citu pazīmju dēļ. Par diskrimināciju parasti sauc [[Vienlīdzība|nevienlīdzīgu]] izturēšanos, kādu [[Tiesības|tiesību]] atņemšanu vai ierobežošanu, apspiešanu utt.

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Bavo katedrāle
| infobox_width         = 
| image                 = Sint-Baafskathedraal_(St._Bavo's_Cathedral)_Ghent_Belgium_October.jpg
| image_size            = 
| caption               = Svētā Bavo katedrāle
| map_type              = Beļģija#Eiropa
| map_size              = 
| map_label = Svētā Bavo katedrāle
| position = left
| latd  = 51.053 | latNS  = N
| longd = 3.727  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = 
| website               = 
| architecture_style    = [[romānika]]
| architect = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 1274
| year_completed        = 14. - 16. gadsimts
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 89 metri
| capacity = 
| materials             = 
}}

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република Србија / Republika Srbija''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Serbijas Republika
|            valsts_nosaukums = Serbia
|               karoga_attēls = Flag of Serbia.svg
|            karoga_nosaukums = Serbijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Serbia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Serbijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bože pravde]]'' (''Боже правде'')
|               kartes_attēls = Serbia_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Belgrada]]
| latd=44 | latm=48 | latNS=N | longd=20 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[serbu valoda]]
|             etniskās_grupas = 
|        etniskās_grupas_gads = 
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Serbijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksandars Vučičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Serbijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ivica Dačičs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Serbija vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme = 
|        neatkarības_notikums = Neatkarība
|          neatkarības_datums = [[1867. gads|1867]]/{{dat|1878||}}
|       neatkarības_notikums2 = Apvienošanas ar Vojvodinu
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918||}}
|       neatkarības_notikums3 = Neatkarīga republika
|         neatkarības_datums3 = {{dat|2006|6|5}}
|          iestāšanāsESdatums = 
|                 platība_km2 = 77 474
|               platība_rangs = 
|              procenti_ūdens = 
|          iedzīvotāju_skaits = {{samazinājās}}6,963,764 {{small|(neskaitot Kosovu)}}<ref name="stat.gov.rs">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.stat.gov.rs/ |title=PBC stats|date=2019|website=stat.gov.rs}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 105.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 891
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 95.
|                     IKP_PPP = {{palielinājās}} $129,313&nbsp;miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs = 78.
|          IKP_PPP_per_capita = {{palielinājās}} $18 566 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=25&pr.y=14&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=942&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, April 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=15 July 2019}}</ref>}}
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 70.
|                 GDP_nominal = {{palielinājās}} $52,424&nbsp;miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|            GDP_nominal_year = 2019
|            GDP_nominal_rank = 83.
|      GDP_nominal_per_capita = {{palielinājās}} $7526 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS"/>}}
| GDP_nominal_per_capita_rank = 79.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.806
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = <font color="#009900">augsts</font>
|                   HDI_rangs = 64.
|                        Gini = {{samazinājās}} 37.8<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi190&plugin=1 |title=Gini coefficient of equivalised disposable income – EU-SILC survey |publisher=[[Eurostat]] |website=ec.europa.eu |access-date=7 March 2019}}</ref>
|                   Gini_gads = 2017
|             Gini_kategorija = 
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[Serbijas dinārs]]
|                valūtas_kods = RSD
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.rs]]
|              tālsarunu_kods = 381
|                iso_kods_num = 688
|              iso_kods_alfa2 = RS
|              iso_kods_alfa3 = SRB
}}

{{Ezera infokaste
| ezers        = Dubinska dīķis
| attēls       = Dubinskis pond (2).jpg
| paraksts     = 
| vieta        = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
| map          = Latvija
| plat_d= 57 | plat_m= 18 | plat_s= 27 | plat_NS=N 
| gar_d= 25 | gar_m= 16 | gar_s= 12 | gar_EW=E
| platība      = 
| platība_ha   = 0,4
| garums       = 
| platums      = 
| Vid_dziļums  = 
| Max_dziļums  = 
| tilpums      = 
| tilpums_m3   = 
| augstums_vjl = 
| izteka       = [[Pirtsupīte]]
| baseins      = 
| lielbaseins  = [[Gauja]]s
| debits       = 
| valstis      = 
| salas        = 1
| pilsētas     = 
| citas_daļas  = 
}}
'''Dubinska dīķis''' (arī '''Dubinskas dīķis''') ir mākslīgi veidota ūdenstilpe [[Cēsu novads|Cēsīs]]. 
Ūdenstilpei ir caurteces tipa hidroloģiskais režīms, no dīķa iztek [[Pirtsupīte]], kas ietek [[Gauja]]s pietekā [[Siļķupīte|Siļķupītē]]. Abos dīķos ir labi saglabājušās hidrotehniskās būves.<ref name="ezeri" /> Dubinska dīķī ir atļauts makšķerēt un zvejot, bet aizliegts peldēties un peldināt dzīvniekus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Ierobežota makšķerēšana Cēsu parku dīķos|url=http://www.cesis.lv/lv/sakums/aktualitates/pasvaldiba/ierobezota-makskeresana-cesu-parku-dikos|website=cesis.lv|publisher=Cēsu novada pašvaldība|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|date={{dat|2015|9|8||bez}}}}</ref>
 
== Vēsture ==
Izveidots kā [[Dubinska muiža]]s ({{val|de|Dubinsky}}) [[ūdensdzirnavas|dzirnavu dīķis]], dzirnavu enerģija izmantota ādu apstrādāšanai. 1927. gadā muižas ēku vietā [[Cēsu alus darītava]]s īpašnieks uzbūvēja savrupmāju, kurā [[Latvijas PSR]] laikā ierīkoja mazbērnu novietni.<ref>{{laikraksta atsauce|title=Dubinskas dīķis|journal=Druva|date={{dat|2007|11|17||bez}}|url=http://edruva.lv/dubinskas-dikis/|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|archive-date={{dat|2021|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211208042405/http://edruva.lv/dubinskas-dikis/}}</ref> 

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />2-Metoksietanola struktūrformula<br /><br />2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>OCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=124-125&nbsp;°C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH<sub>3</sub>OCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

glezna ''Christ crucified'']]
'''Jēzus krustā sišana''' ir [[Bībele]]s stāsta notikums. [[kristietība|Kristiešu]] uzskatā tas notika mūsu ēras [[1. gadsimts|1. gadsimtā]]. [[Jēzus Kristus]], kas kristietībā ir [[Dieva dēls]] un [[Mesija]], tika [[Jēzus arestēšana|arestēts]], [[Jēzus sinedrija tiesa|tiesāts]], [[Poncija Pilāta tiesa|vēlāk tika piespriesta]] šaustīšana, tas viss noslēdzās ar [[krustā sišana|krustā sišanu]]. Kopā tas kristietībā  tiek apzīmēts ar [[Jēzus ciešanas|Jēzus ciešanām]]. Jēzus ciešanas un [[pestīšana|pestīšanas]] nāve pie krusta pārstāv centrālās kristīgās teoloģijas aspektus, tai skaitā mācību par pestīšanu un [[grēku izpirkšana|grēku izpirkšanu]].

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Ksilola izomēru struktūrformulas <br />   <br /> Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>(CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25&nbsp;°C<br />''m''-ksilolam -48&nbsp;°C<br />''p''-ksilolam 13&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144&nbsp;°C<br />''m''-ksilolam 139&nbsp;°C<br />''p''-ksilolam 138&nbsp;°C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>(CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

, kurā notika Livonijas landtāgu kopsēdes]]
 
'''Livonijas landtāgs''' ({{val|de|Livländischer Landtag}} - "Livonijas zemes sapulce") jeb '''Livonijas konvents''' ({{val-la|conventus publicus Livonicus}}) bija [[Livonijas konfederācija]]s pārstāvju sapulce 15. un 16. gadsimtā. Parasti landtāga deputāti pulcējās [[Valka|Valkā]] vai [[Valmiera|Valmierā]], jo tās atradās [[Livonijas konfederācija]]s centrā, reizumis arī [[Rīga|Rīgā]], [[Tērbata|Tērbatā]], [[Cēsis|Cēsīs]] un [[Vīlande|Vīlandē]]. Landtāga kompetencē ietilpa kopīga Livonijas [[ārpolitika]] un militārā sadarbība, iekšpolitisko attiecību veidošana, tirdzniecisko līgumu slēgšana, nodokļu un naudas politika, izbēgušo zemnieku atdošana. Landtāgi bija arī Livonijas konfederācijas augstākais likumdevējs un tiesa starp valstīm un kārtām.

{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''"Melnais kvadrāts"''' ({{val|ru|Чёрный квадрат}}) ir krievu mākslinieka [[Kazimirs Maļevičs|Kazimira Maļeviča]] 1915. gada [[supremātisms|supremātisma]] glezna. 79,5 x 79,5 cm lielā glezna ir uzgleznota uz auduma ar eļļas krāsām. Tiek uzskatīta par vienu no 20. gadsimta glezniecības ikonām. Pašlaik atrodas [[Tretjakova galerija|Tretjakova galerijā]], [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Daļa no ģeometrisko figūru gleznu sērijas jeb [[triptihs|triptiha]] (vēl ir "Melnais aplis" un "Melnais krusts").

{{Mākslinieka infokaste
| name          = Heincs Erhards
| image         =
| imagesize     = 150px
| caption       = Vācijas 2009. gada pastmarka
| birthname     = ''Heinz Erhardt''
| birthdate     = {{dat|1909|02|20|}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1979|06|05|}}
| deathplace    = [[Hamburga]], {{DEU}} 
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = aktiermāksla, mūzika, dzeja
| training      = 
| movement      = 
| famous works  = 
| patrons       = 
| awards        = 
}}

[[Kategorija:Krievijas sportisti|Tramplīnlēkšana]]
[[Kategorija:Tramplīnlēcēji]]

[[Kategorija:Loģiķi| ]]
[[Kategorija:Filozofi pēc valsts| Logzikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi pēc valsts| Logzikzi]]

{{Commonscat|Cognitive science}}

[[Kategorija:Bruņuautomobiļi]]

{{BioTakso infokaste
| autors         = [[Antonio José de Cavanilles|Cav.]]
| binomial       =
| attēls         = Hibiscus liliiflorus1.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  =
| valsts         = plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| rinda          = Malvales
| rinda_lv       = Malvu rinda
| dzimta         = Malvaceae
| dzimta_lv      = Malvu dzimta
| ģints          = Hibiscus
| ģints_lv       = Hibiski
| suga           = Hibiscus liliiflorus
| suga_lv
}}
'''''Hibiscus liliiflorus''''' ir [[hibiski|hibisku]] [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]s salai [[Rodrigesa (Maurīcija)|Rodrigesai]].<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16852672 Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist. World Plants: ''Hibiscus liliiflorus'' Cav.]</ref><ref>[http://www.tropicos.org/Name/100405752 Tropicos: ''Hibiscus liliiflorus'' Cav.]</ref><ref>[http://davesgarden.com/guides/pf/go/205516/#b Dave's Garden. Hibiscus. Hibiscus liliiflorus]{{Novecojusi saite}}</ref>

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Cita nozīme|veikalu ķēdi Latvijā|Prisma (kosmisko projektu)|Prisma (kosmiskais projekts)}}
{{Tirdzniecības ķēdes infokaste
| nosaukums            = Prisma
| logo                 = 
| sauklis              = ''Hyvä mutta halpa''<br />(Labi, bet lēti)
| tirdzniecības veids  = mazumtirdzniecība
| valsts               = {{FIN}}
| darbojas             = {{flag|Somija}} (83 veikali)<br />{{flag|Igaunija}} (14 veikali)<ref name="Prisma veikali Igaunijā">[https://www.prismamarket.ee/blog/page/company Prismamarket.ee Par uzņēmumu]</ref>
| īpašnieks            = ''[[S-ryhmä]]''
| vadība               = 
| darbinieku skaits    =
| darbību uzsāka       = 1972. gadā
| veikalu formāti      = [[hipermārketi]]
| apgrozījums          = 3,6 miljardi [[Euro|eiro]] (2020)
| mājas_lapa           = {{URL|www.prisma.lv}}
}}
'''''Prisma''''' ir [[Somija]]s kooperatīva ''[[S-ryhmä]]'' ("S grupa") pārtikas un nepārtikas preču [[mazumtirdzniecība]]s veikalu ķēde. Papildus pārtikas precēm veikala sortimentā ir plašs apģērbu, sporta, grāmatu, rotaļlietu, izklaides un mājas preču klāsts. ''Prisma'' ir Somijas otra lielākā mazumtirdzniecības ķēde pēc apgrozījuma. ''Prisma'' galvenais konkurents Somijā ir grupas ''[[Kesko]]'' veikalu ķēde ''K-Citymarket''.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Johans Teodors Bērents  
|     vārds_orig = Johann Theodor Berent
|         attēls = Johans Teodors Bērents.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =  
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1866 
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Suntaži]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Teodors Bērents (tirgotājs), māte - Urzula, dzimusi Haifšteina
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Kristīne, dzimusi Rozenplentere (precējušies 1809. gada 31. maijā)
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}

pilsētvalsti.]]
'''Pilsētvalsts''' jeb '''polisa''' ({{val|el|πόλις}} ''(polis)'' — '[[pilsēta]]') ir valstiskā veidojumā apvienota [[pilsēta]] un tās tuvākās apkaimes teritorija.

{{Ezera infokaste
|ezers=Asala ezers
|attēls=Lake Assal 3-Djibouti.jpg
|map = Džibutija
| vieta        = {{DJI}}
| plat_d=11 | plat_m=39 | plat_s= | plat_NS=N 
| gar_d=42 | gar_m=25 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=54
|garums=10
|Vid_dziļums=7,4
|Max_dziļums=
|tilpums=0,4
|augstums_vjl=-153 / -173
|izteka=
|baseins=900
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Asala ezers''' ({{val|fr|Lac Assal}}) ir [[krāterezers]] [[Džibutija]]s centrālajā daļā. Atrodas [[Afāras ieplaka]]s zemākajā punktā, ezera krasti ir [[Āfrika]]s zemākais sauszemes punkts.

[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|Lāzeratstarotājiem]]
[[Kategorija:Optika]]

{{citas nozīmes|ļoti stipru vēju|vētra (nozīmju atdalīšana)|vētra}}
'''Vētra''' ir ļoti stiprs [[vējš]], kura summārais ātrums 10 minūšu laikā parasti sasniedz vismaz 24 m/s, bet vēja ātrums brāzmās var sasniegt 50 un pat 100 m/s lielu ātrumu.

'''Staldzenes stāvkrasts''' ir 4 līdz 18 m augsta [[Baltijas jūra]]s krasta daļa [[Ventspils novads|Ventspils novada]] un [[Ventspils]] pilsētas teritorijā, ietverot 9 km garu jūras krasta posmu gar Staldzeni līdz [[Liepene (ciems)|Liepenes ciemam]]. 2001. gadā 8,6 ha platībā izveidoja ģeoloģisko un ģeomorfoloģisko dabas pieminekli, lai aizsargātu Kurzemes apledojuma [[morēna]]s atsegumus, Latvijas apledojuma beigu fāzes māla un citu Baltijas baseina vēsturisko stadiju nogulumus.<ref name="kurzeme.lv">[https://www.kurzeme.lv/lv/kurp-doties/atputa-daba/247-staldzenes-stavkrasts/ Staldzenes Stāvkrasts]</ref>

'''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

{{Commonscat|Chemists|Ķīmiķi}}

'''26. maijs''' ir gada 146. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (147. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 219 dienas.

{{Personas infokaste
|          vārds = Ansis Bīlenšteins
|     vārds_orig = ''Hans Bielenstein''
|         attēls = Ansis Bīlenšteins 1910.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Jaunauce]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bauska]], [[Latvijas SPR]]<br />([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Bīlenšteins]]
|          brāļi = [[Bernhards Bīlenšteins]]
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Neirozinātne]]

{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pektusans
| Nosaukums2       = 백두산 <br/>长白山
| Photo            = Laika ac Mt. Paekdu (7998657081).jpg
| Paraksts         = Kalderas ezers Pektusana virsotnē
| Augstums         = 2744
| Relatīvais_augstums = 2593
| karte            = Ziemeļkoreja#Ķīna#Dzjiliņa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 41 |latm= 59 |lats= 36|latNS= N
| longd= 128 |longm= 04 |longs= 39|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Ziemeļkoreja|Rjangando}}<br/>{{vieta|Ķīna|Dzjiliņa}}
| Kalnu grēda      = 
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1903}}
| First ascent         = 
}}

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Neoceratodus forsteri - squelette mnhn Paris.JPG
| att_nosaukums = Plaušzivjveidīgā ''[[Neoceratodus forsteri]]''.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes 
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii 
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivjveidīgās
|      binomial = Dipnomorpha Ahlberg, 1991
|    iedalījums =
*[[Divējādelpojošās zivis|Dipnojas]] (''Ceratodontae'')
*[[Porolepjveidīgās]] (''Porolepimorpha'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi = 
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Losandželosa konfidenciāli
| attēls                   =  La confidential.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''L.A. Confidential''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               = 
* [[Arnons Milčans]]
* [[Maikls Neitansons]]
* Kērtiss Hensons
* [[Deivids L. Volpers]]
| scenārija autors         = 
* [[Braiens Heldžlends]]
* Kērtiss Hensons
| galvenajās lomās         = 
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Rasels Krovs]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeimss Kromvels]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Kima Beisingere]]
| mūzika                   = [[Džerijs Goldsmits]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[The Wolper Organization]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|5|14|Kannu filmu festivāls|1997|9|19|ASV|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|title=L.A. Confidential|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190608145730/https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|archivedate={{dat|2019|06|08||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|126,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=laconfidential.htm|title=L.A. Confidential (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Losandželosa konfidenciāli"''' ({{val|en|L.A. Confidential}}) ir 1997. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Džeimsa Elroja tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Speisijs]], [[Rasels Krovs]], [[Gajs Pīrss]], [[Džeimss Kromvels]], [[Denijs DeVito]], [[Deivids Stratērns]] un [[Kima Beisingere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā.

'''WASP-18b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-18]], kas atrodas 99,3 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēniksa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0204 AU (3 050 000 km) un gads uz tās ilgst tikai 23 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-18b, tad uz tās būtu 2288&nbsp;°C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši [[metāli]].

'''Ketoni''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiskie savienojumi]], kas satur [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]], kas saistīta ar diviem ogļūdeņraža atlikumiem. Karbonilgrupu, kurai abās pusēs ir organiskie radikāļi, dažreiz sauc par '''ketogrupu'''. Ketonus kopā ar [[aldehīdi]]em pieskaita pie karbonilsavienojumiem. Ketoni ir relatīvi stabili savienojumi. Visplašāk pazīstamais ketons - [[acetons]] (dimetilketons) - ir arī visvienkāršākais ketons. Savienojumus, kuros ir vairākas ketogrupas, sauc par '''poliketoniem''', no tiem nozīmīgākie ir '''beta-diketoni''' (starp ketogrupām atrodas viens oglekļa atoms).

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Roka skola
| operators = 
| attēls = School of Rock Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Ričards Linkleters]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džeks Bleks]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Maiks Vaits]]
* [[Sāra Silvermane]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''School of Rock''
| studija = ''Scott Rudin Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|3}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|131,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3782182401/|title=School of Rock |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|31}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Roka skola"''' ({{Val|en|School of Rock}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Bleks]], [[Džoana Kjūsaka]], [[Maiks Vaits]] un [[Sāra Silvermane]].

'''Zemkopība''' ir saimnieciska rakstura nodarbošanās, kas saistīta ar zemes apstrādi [[pārtika]]s kultūru audzēšanai. Zemkopība ir [[lauksaimniecība]]s apakšnozare. Zemkopība ir viens no vecākajiem cilvēku nodarbošanās veidiem. Tā aizsākās vēl [[Akmens laikmets|Akmens laikmetā]] ar pārtikai derīgu savvaļas augu vākšanu, pakāpeniski pārejot uz to [[Kultivēšana|kultivēšanu]]. Senākās [[civilizācija]]s, kā [[Mezopotāmija]] vai [[Ēģipte]], balstījās galvenokārt uz zemkopību. Zemes ražības un līdz ar to arī pārtikas krājumu palielināšanai, šīs civilizācijas (upju ieleju civilizācijas), lai apūdeņotu apstrādājamos laukus, kā arī uzlabotu to kvalitāti ar upju dūņām, būvēja sarežģītas [[apūdeņošana]]s sistēmas.

{{Catmain|Uzturs}}
{{Commonscat|Nutrition|Uzturs}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slevina laimīgais skaitlis
| operators = 
| attēls = Lucky Number Slevin Theater Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[Pols Makgigans]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džošs Hārtnets]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Brūss Viliss]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Lucky Number Slevin''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|2|24|Apvienotā Karaliste|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GER}}
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0425210/|title=Lucky Number Slevin (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Slevina laimīgais skaitlis"''' ({{Val|en|Lucky Number Slevin}}) ir 2006. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pols Makgigans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošs Hārtnets]], [[Morgans Frīmens]], [[Bens Kingslijs]], [[Lūsija Liu]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Brūss Viliss]].

{{Sportista infokaste
 |               vārds = Vinss Lombardi
 |       piktogramma_1 = 
 |   piktogramma_1 izm = 
 | piktogramma_1 saite = 
 |          vārds_orig = ''Vince Lombardi''
 |              attēls = Vince Lombardi (1913-1970) in 1964.jpg
 |             att_izm = 
 |            paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = 
 |      dzimtais vārds = 
 |              dz_dat = {{dat|1913|6|11}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|9|3|1913|6|11}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
 |             tautība = Amerikānis
 |              garums = 
 |               svars = 
 |            spēlē ar = 
 |            karj ieņ = 
 |             iesauka = 
 |           mājaslapa = 
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = ''St. Francis Preparatory School''
 |             koledža = 
 |          augstskola = 
 |        universitāte = ''Fordham University''
 |          izgl iest1 = 
 |      izgl iest1_nos = 
 |          izgl iest2 = 
 |      izgl iest2_nos = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |          disciplīna = 
 |                 poz = 
 |            tvēriens = 
 |             kar_sāk = 
 |            kar_beig = 
 |        kar_sāk_amat = 
 |       kar_beig_amat = 
 |            treneris = 
 |         bij_treneri = 
 |               trenē = 
 |           partneris = 
 |        klubs_sadaļa = 
 |         karj spēles = 
 |          karj cīņas = 
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs = 
 |             komanda = 
 |              numurs = 
 |               amats = 
 |                līga = 
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs = 
 |              drafts = 
 |             dr_gads = 
 |             dr_līga = 
 |              dr_kom = 
<!------ Drafts2 ------>
 |             drafts2 = 
 |            dr_gads2 = 
 |            dr_līga2 = 
 |             dr_kom2 = 
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv = 
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga = 
 |         karj stat 1 = 
 |    karj stat 1_dati = 
 |         karj stat 2 = 
 |    karj stat 2_dati = 
 |         karj stat 3 = 
 |    karj stat 3_dati = 
<!------ Karjeras statistika2 ------>
 |     karj stat2 līga = 
 |        karj stat2 1 = 
 |   karj stat2 1_dati = 
 |        karj stat2 2 = 
 |   karj stat2 2_dati = 
 |        karj stat2 3 = 
 |   karj stat2 3_dati = 
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 = 
 |              taut 1 = 
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 = 1954-1958
 |          tr_klubs 1 = [[Ņujorkas "Giants"]] (''Offensive Backfield'' treneris)
 |      tr_klubs_sez 2 = 1959-1967
 |          tr_klubs 2 = [[Grīnbejas "Packers"]]
 |      tr_klubs_sez 3 = 1968
 |          tr_klubs 3 = [[Grīnbejas "Packers"]] (ģenerālmenedžeris)
 |      tr_klubs_sez 4 = 1969
 |          tr_klubs 4 = [[Vašingtonas "Redskins"]]
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = Profesionālā futbola slavas zāle (1971)
 |             dzimums = 
 |           atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = 
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula = 
}}
'''Vinsents Tomass "Vinss" Lombardi''' ({{val|en|Vincent Thomas "Vince" Lombardi}}; {{dat|1913|6|11|N}} —{{dat|1970|9|3|N}}) bija ASV [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] treneris. Viņš vislabāk pazīstams kā [[Grīnbejas "Packers"]] galvenais treneris, ko trenēja 1960. gados. Viņa vārdā nosaukta [[NFL]] [[Superkauss|Superkausa]] balva.

{{vikisaites+}}

[[Kategorija:Vieglatlēti| ]]

'''Ziepju burbuļi''' ir ļoti plānas [[ziepes|ziepju]] ūdens kārtiņas, kas veido [[sfēra]]s ar [[zaigojums|zaigojošu]] virsmu. Ziepju burbuļi parasti eksistē tikai īsu brīdi un beidz pastāvēt, kad nonāk saskarē ar citiem [[fizikāls ķermenis|objektiem]] vai arī iekšējais [[virsmas spraigums]] tos saplēš. Ar ziepju burbuļiem parasti spēlējas bērni, bet arī dažādos [[priekšnesums|priekšnesumos]], kuri domāti pieaugušo izklaidei, tie tiek izmantoti kā [[šovs|šova]] elementi. Ziepju burbuļu izpēte palīdz zinātniekiem atrisināt dažādas [[matemātika|matemātiskas]] problēmas, kā arī [[telpa]]s izpētē.

{{Militārās vienības infokaste 2
| unit_name = Kontras
| native_name = ''Contras {{spāniski}}''
| image = 
| alt =
| caption = Kontru kaujinieki 1987. gadā
| dates = {{dat|1979|||N|bez}} — {{dat|1990|||N|bez}}
| country = {{vieta|Nikaragva}}
| countries =
| allegiance = 
| branch =
| type = Militāra organizācija
| role = 
| size = 
| command_structure = 
| garrison = {{vieta|ASV}}
| garrison_label = Sabiedrotie
| nickname =
| patron =
| motto =
| colors = 
| colors_label = 
| march =
| mascot =
| anniversaries =
| equipment =  [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte|FSLN]]
| equipment_label = Pretinieki
| battles =
| decorations =
| battle_honours =
| battle_honours_label =
| disbanded = 
| flying_hours =
| website =
<!-- Insignia -->
| identification_symbol =
| identification_symbol_label =
| identification_symbol_2 =
| identification_symbol_2_label =
| identification_symbol_3 =
| identification_symbol_3_label =
| identification_symbol_4 =
| identification_symbol_4_label =
| identification_symbol_5 =
| identification_symbol_5_label =
}}

{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]]. 

{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Troļļi
 | oriģinālnos = ''Trolls''
 |      attēls = Trolls (film) logo.png
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Maiks Mičels]]
 |  producents = [[Džīna Šeja]]
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Eibels]]
* [[Glens Berdžers]]
 |     aktieri = 
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Rasels Brends]]
* [[Džeimss Kordens]]
* [[Gvena Stefani]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators = 
 |     montāža = 
 |     studija = ''[[DreamWorks Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|10|8|Londonas kinofestivāls|2016|10|28|Latvija|2016|11|4|ASV|}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/trolls-2016|title=MTrolls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2017|03|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170311022352/http://www.bbfc.co.uk/releases/trolls-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|125 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1679335/|title=Trolls (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|347,1 miljons}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = "[[Troļļi 2]]"
 |        imdb = 
}}
'''"Troļļi"''' ({{val|en|Trolls}}) ir 2016. gada ASV muzikāla datoranimācijas filma, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džastins Timberleiks]], [[Anna Kendrika]], [[Zoja Dešanela]], [[Rasels Brends]], [[Džeimss Kordens]] un [[Gvena Stefani]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Londonas kinofestivālā.

'''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

Šī lapa indeksē '''[[Gads|gadu]]''' lapas.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Fosfora(V) oksīda struktūrformula<br />ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem<br /><br />Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,<br /> fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P<sub>4</sub>O<sub>10</sub>
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 360&nbsp;°C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P<sub>4</sub>O<sub>10</sub>) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P<sub>2</sub>O<sub>5</sub>, taču nosaukums ir saglabājies.

[[Kategorija:Datorvalodas]]

{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|apakšdzimta_lv=Sūreņu apakšdzimta|apakšdzimta=Polygonoideae|nosaukums=Griķi|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|attēls=20150928Fagopyrum esculentum4.jpg|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Fagopyrum|ģints_lv=Griķi|ģints_r=Griķi (ģints)|binomial=Fagopyrum|kategorijas=nē|att_nosaukums=Sējas griķu ziedi}}'''Griķi''' ({{val|la|Fagopyrum}}) ir lakstaugu ģints [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Tajā ietilpst daži nozīmīgi pārtikas augi, piemēram, [[griķi (suga)|sējas griķi]] un [[Tatārijas griķis|Tatārijas griķi]]. Ģints sākotnējais izplatības areāls ir meklējams [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]], lielākajā daļā [[Indoķīnas pussala|Indoķīnas]], kā arī [[Ķīna]]s centrālajā un dienvidaustrumu daļā. Sugas plaši tiek kultivētas arī citur pasaulē — viscaur [[Holarktika|Holarktikā]] un vietām [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331606-2|title=Fagopyrum Mill. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-03-20|language=en}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               = 
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         = 
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  = 
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = 
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

{{Elementa infokaste
 |                  tips = lantanīds
 |       kārtas skaitlis = 69
 |              6. čaula = 2
 |              5. čaula = 8
 |              4. čaula = 31
 |              3. čaula = 18
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Tm
 |              atommasa = 168,93421
 |    valences elektroni = [Xe]4f<sup>13</sup>6s<sup>2</sup>
 |        tabulas attēls = 
 |                attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Tūlija paraugi
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, '''+3''', +2
 |   elektronegativitāte = 1,25
 |               blīvums = 9320
 |   kušanas temperatūra = 1818 K (1545&nbsp;°C)
 |  viršanas temperatūra = 2223 K (1950&nbsp;°C)
 |    trīskāršais punkts = 
 |     kritiskais punkts = 
 | īpatnējā siltumietilpība = 160
 |   īpatnējā pretestība = 6,7{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 
 | Van der Vālsa rādiuss = 
}}

'''21. oktobris''' ir gada 294. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (295. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 71 diena.

{{atsauces+}}
 molekulas modelis]]

{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

[[Kategorija:Ponakste]]

{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|7|14}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = rudens plānu apspriešana, neformālas sarunas
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Evita_wiki|Evita}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|IndulisMX}}
# {{u|KXoP}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Voll}}
# {{u|Zuiks}}
# anonīma persona
}}

'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

{{atsauces+}}

'''Čebureks''' ({{val|crh|çiberek}}, {{val|tr|çiğ börek}}, {{val|tg|chiburekki}}, {{val|ro|șuberec}}, {{val|az|ət qutabı}}) ir daudzu [[tjurki|tjurku]] un [[mongoļi|mongoļu]] tautu virtuvju [[aitas|aitu]] [[tauki|taukos]] vārīts pusapļa formas neraudzētas [[mīkla (pārtika)|mīklas]] pīrāgs ar smalkās sloksnītēs sagrieztas [[gaļa]]s (bieži vien [[zirgi|zirga]] gaļas) pildījumu. Retāk tajos pilda arī malto gaļu, [[brinza|brinzu]], [[siers|sieru]], [[kartupeļi|kartupeļus]], [[Sīpoli|sīpolus]], [[sēnes]], [[kāposti|kāpostus]], [[ola (pārtika)|olu]] ar [[rīsi]]em un [[loki|lokus]], kas apkaisīti ar [[sāls|sāli]] un [[pipari]]em. Čeburekus vienmēr pasniedz karstus.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author=Valdis Segliņš, Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |page=215}}</ref>

{{Commonscat|Paleontologists|Paleontologi}}

{{Tautas infokaste
|attēls=<br />Tiviešu sievietes tautastērpos kopā ar cīkstoņiem
|tauta=Tivieši<br />''тывалар''
|skaits=~312 tūkstoši
|vieta=
 [[Tiva]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 279 789 (2021)<ref name=census2021>{{tīmekļa atsauce|title=Национальный состав населения|url=https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/Tom5_tab1_VPN-2020.xlsx|publisher=Federālais Valsts statistikas birojs|accessdate=}}</ref> <br />
{{CHN}} ~14,4 tūkstoši (2021) <br />
{{MNG}} ~2354 (2020)<ref>[https://1212.mn/BookLibraryDownload.ashx?url=Census2020-Main-report.pdf&ln=Mn Mongolian Census 2020 Main report]</ref> <br />
 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 2719<ref name="census2021"/><br />
 [[Hakasija]] (KF) 2051<ref name="census2021"/><br />
 [[Novosibirskas apgabals]] (KF) 1308<ref name="census2021"/><br />
 [[Burjatija]] (KF) 1124<ref name="census2021"/><br />  
|valoda=[[tiviešu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]] <br />[[budisms]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurkvalodīgie]] [[altajieši]], [[hakasi]], [[uiguri]], [[jakuti]], [[kirgīzi]]
}}
'''Tivieši''' ({{val|tyv|тывалар}}) jeb '''tuvieši'''<ref>{{LPE|10<sub>1</sub>|74}}</ref> ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Tiva]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās, kā arī Ķīnā un Mongolijā. Tiviešu [[etnoss|etnosu]] dala deviņos reģionos.

{{BioTakso infokaste
|      binomial = Arabidopsis
|        autors = Heynth.
|        attēls = Arabidopsis thaliana.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Arabidopsis thaliana (L.) Heynh.}}
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Spermatophyta
| nodalījums_lv = Sēklaugi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Brassicales
|      rinda_lv = 
|        dzimta = Brassicaceae
|     dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|         ģints = Arabidopsis
|      ģints_lv = Sīkplikstiņi
|   kategorijas = nē
}}

{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

{{Commonscat|Reproductive system}}

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Hidrohinona struktūrformula<br />  <br />Hidrohinona molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С<sub>6</sub>Н<sub>4</sub>(ОН)<sub>2</sub>
|molmasa=110,1
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=172&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=287&nbsp;°C
}}
'''Hidrohinons''' (para-dihidroksibenzols, С<sub>6</sub>Н<sub>4</sub>(ОН)<sub>2</sub>) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Hidrohinons ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]]. 
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

'''Kur, priedīte, tavas skujas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada [[V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos]].

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Negotiator''
| operators = 
| attēls = The Negotiator poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Deivids Hobermens]]
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * [[Džeimss Demonako]]
* [[Kevins Fokss]]
| aktieri = * [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Rons Rifkins]]
* [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The Negotiator''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Mandeville Films''
* ''New Regency''
* ''Taurus Films''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|7|29}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|43,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88 miljoni}}<ref name="SLA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://slate.com/culture/2005/08/hollywood-s-profits-demystified.html|title=Hollywood’s Profits, Demystified |publisher=The Slate |accessdate= {{dat|2024|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''''The Negotiator''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kevins Speisijs]], [[Deivids Morss]], [[Rons Rifkins]], [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]] un [[Džeitī Volšs]].

{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|dabas parādību|Varavīksne (nozīmju atdalīšana)|varavīksne}}

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Freds Kērlijs
 |      vārds_orig = ''Fred Kerley''
 |          attēls = Fred Kerley (USA) 2018.jpg
 |         att_izm = 220px
 |        paraksts = Freds Kērlijs 2018. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|5|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Teilora|3s=Teilora (Teksasa)}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = 
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=93}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = sprints
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=2020}})
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,76 s (2022)
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,76 s (2021)
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 43,64 s (2019)
 |           PR3_d = 400 m
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{MedalSport | Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry |{{USA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Silver|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100&nbsp;m]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|100 m}}
{{Medal|Silver|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Bronze|Doha 2019|400 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Birmingema 2018|4×400 m stafete}}
}}
'''Fredriks Lī Kērlijs''' ({{val|en|Fredrick Lee Kerley}}; dzimis {{dat|1995|5|7}}) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs.

{{Commonscat|Old Testament|Vecā Derība}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakais Pjero
| operators = 
| attēls = Pierrotlefouposter.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma, romantika
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = [[Žoržs De Buregārs]]
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Žans Pols Belmondo]]
* [[Anna Karina]]
* [[Graciella Galvāni]]
* [[Semjuels Fulers]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Pierrot le Fou''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|1965|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1965|11|5|Francija}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Trakais Pjero"''' ({{Val|fr|Pierrot le Fou}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pols Belmondo]] un [[Anna Karina]]. Filma ir balstīta uz amerikāņu rakstnieka [[Laionels Vaits|Laionela Vaita]] 1962. gada romāna ''Obsession''.

{{Citas nozīmes|pilsētu|Dagda (nozīmju atdalīšana)|Dagda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dagda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Dagdas novada dome.jpg
| imagesize = 
| image_caption = Dagdas pilsētas un pagasta apvienības pārvaldes ēka
| image_flag = Flag of Dagda.svg
| flag_link = Dagdas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Dagda.svg
| shield_link = Dagdas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 05
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 32
| longs = 14
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Dagden}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2008
| population_as_of = 2020
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5674
| website = {{url|www.dagda.lv}}
| footnotes = 
}}
'''Dagda''' ir [[pilsēta]] [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] [[Latgale|Latgalē]]. Atrodas [[Latgales augstiene]]s austrumu nogāzē, pie [[Dagdas ezers|Dagdas ezera]] un [[Narūta]]s upītes, 36 km ziemeļaustrumos no [[Krāslava]]s, 267 km no [[Rīga]]s. 
Agrākā [[Dagdas rajons|Dagdas rajona]] (1950-1962) un [[Dagdas novads|Dagdas novada]] (2009-2021) centrs.

{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Shoklande 
 |        krāsu_shēma = sala
 |             attēls = Schokland1.jpg
 |            att_izm = 
 |       att_paraksts = Shoklandes baznīca un muzejs
 |        vietaskarte = Nīderlande#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs = 
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | latd  = 52.634183  | latNS  = N
 | longd = 5.777875 | longEW = E
 |          atrašanās = {{vieta|Nīderlande|Flevolande}}
 |     tuvākā_pilsēta = 
 |                upe = 
 |            platība = 
 |           augstums = 
 |             garums = 
 |            platums = 
 |            dziļums = 
 |            tilpums = 
 |         apkārtmērs = 
 |        apmeklētāji = 
 |      autostāvvieta = 
 |         transports = 
 |           piekļuve = 
 |        sarežģītība = 
 |          mājaslapa = https://schokland.nl/
 |        citas_daļas =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Shoklande un tās apkārtne
   | designation1_date = 1995
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = iii, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/739 739]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 1306 ha
}}
}}

{{Citas nozīmes|sieviešu krūtīm|krūtis|krūtis}}

[[Kategorija:Mali]]

'''Virkne''' [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtots [[saraksts]]. Līdzīgi kā [[kopa]], arī virkne sastāv no elementiem jeb locekļiem. Elementu skaits, kas var arī būt [[bezgalība|bezgalīgs]], tiek saukts par virknes garumu. Atšķirībā no kopas, virknē ir svarīga elementu kārtība, tāpat tajā var atkārtoties kāds no elementiem vairākas reizes. Virkne ir naturāla [[arguments (matemātika)|argumenta]] [[funkcija]], kuras vērtības tiek ņemtas no kāda skaitļu apgabala (tās ir skaitļu virknes) vai arī patvaļīgas [[kopa]]s. Virkni var apzīmēt kā sakārtotu kopu. To var uzdot gan ar vispārīgā locekļa formulu, gan ar [[rekurence]]s formulu.

{{atveidošana+}}
{{novec}}
Šajā sarakstā apkopoti valstu vadītāji, valdības vadītāji un citi valdnieki 2013. gadā.

[[File:The Immortal Soul of the Taoist Adept.PNG|thumb|Dao meistara dabiski nemirstīgā dvēsele vuvei darbībā]]
'''Vuvei''' ({{val-zh|無爲}}) ir svarīgs [[daoisms|daoisma]] pamatprincips, kas iekļauj zināšanas par [[cilvēks|cilvēka]] rīcību. Vuvei nozīmē dabisku [[darbība|darbību]] jeb darbības esamību, neveicot darbību. Piemēram, ''planētas rotē'' — tās vienkārši rotē, bet tās pašas ''nepiespiežas'', lai ''rotētos'', vai ''koki aug'', bet koki paši ''nedara augšanu''. Daoisms māca, ka šāds stāvoklis (vuvei) ir mērķis, pēc kura cilvēkam ir jātiecas.

[[Kategorija:Programmatūras bibliotēkas]]
[[Kategorija:Programmēšana]]

'''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (<sup>14</sup>C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

{{infokaste+}}

[[Kategorija:Latviešu etniskās grupas]]
[[Kategorija:Latgale]]

'''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

{{Commonscat|Architects by country|Arhitekti pēc valsts}}

{{Commonscat|Faults}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sātana spēles
| operators = 
| attēls = Before the Devil Knows You're Dead (2007 film).jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Before the Devil Knows You're Dead''
| studija = * ''Unity Productions''
* ''Linsefilm''
* ''Funky Buddha Group''
* ''Capitol Films''
| montāža = 
| izplatītājs = ''ThinkFilm''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|9|6}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1615103489/|title=Before the Devil Knows You're Dead |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|12}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Sātana spēles"''' ({{Val|en|Before the Devil Knows You're Dead}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Tā ir Lūmeta pēdējā režisētā filma pirms viņa nāves 2011. gadā. Filmā galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Ītans Hoks]], [[Marisa Tomeja]] un [[Alberts Finijs]].

'''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

'''Uvertīra''' ({{val|fr|ouverture}} — 'ievads') ir instrumentāls [[skaņdarbs]] — [[opera]]s, [[balets|baleta]] vai kāda cita dramatiska darba ievads, kā arī [[kantāte]]s vai [[oratorija]]s tipa skaņdarbu sērijas sākuma daļa. Uvertīra — vidēja garuma muzikāla daļa, kas vai nu iepazīstina ar kādu dramatisku darbu, vai iecerēta atskaņošanai koncertā.

'''5. februāris''' ir gada 36. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 329 (330 garajā gadā) dienas.

{{izolēts raksts|date=2017. gada maijs}}
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        = 
| attēls           = Les races chevalines - avec une étude spéciale sur les chevaux russes (1894) (14774105144).jpg
| at_izm           = 260px
| paraksts         = 
| izmiris          = 
| statuss          = 
| citi_nos         = 
| iesaukas         = 
| izcelsme         = [[Dienvidurāli]], pirms 17. gadsimta
| svars            = 
| svars_tēv        =
| svars_māt        = 
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           =  138—145 cm
| augums_tēv       = 
| augums_māt       = 
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| ādas_krāsa       =  
| olu_krāsa        = 
| cekuls           = 
| apspalvojums     = 
| apvalks          = 
| apmatojums       =
| seja             = 
| rags             = 
| krāsa            = 
| metiens          = 
| dzīve            =  
| īpašs_paz        = 
| īpaš_nos         = 
| īpaš_dat         = 
| īpaš1_nos        = 
| īpaš1_dat        = 
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       = 
| klasif_dat       = 
| klasif1_nos      = 
| klasif1_dat       = 
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         = 
| vernacular_name  = [[Mājas zirgs]] (''Equus caballus'')
| binominal_name   = 
| trinominal_name  = 
}}
'''Baškīru zirgs''' ir [[Mājas zirgs|zirgu]] šķirne. Šo zirgu audzēšana plaši izplatīta [[Baškortostāna|Baškortostānā]], bet tie ir sastopami [[Krievija]]s teritorijā no [[Urāli|Urālu kalnu]] dienvidrietumiem līdz [[Volga|Volgas]] upes krastiem. Baškīru zirgu audzēšanas centrs ir Baškortostānas galvaspilsēta [[Ufa]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=|first1=|title=Animal genetic resources of the USSR|url=ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/009/ah759e/ah759e.pdf|website=|publisher=Food and Agriculture Organization of the United Nations|accessdate=|date=|archiveurl=https://wayback.archive-it.org/all/20091113044601/ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/009/ah759e/ah759e.pdf|archivedate={{dat|2009|11|13||bez}}}}</ref>

{{Sporta būves infokaste
| name                = Pekinas nacionālais stadions
| native_name         = 国家体育场
| nickname            = 
| logo_image          = 
| logo_caption        = 
| image               = Stade national Pekin.jpg
| caption             = 
| UEFA_rating         = 
| fullname            = 
| former names        = 
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| map_type            = Pekina
| latd  =  39 | latm  = 59 | lats  = 30 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 26 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2003|12|24|N|bez}}
| built               = 2007. gada septembris
| opened              = {{dat|2008|6|28|N|bez}}
| renovated           = 
| expanded            = 
| closed              = 
| demolished          = 
| owner               = 
| operator            = 
| surface             = 
| scoreboard          = 
| cost                = 2,9 miljardi juaņu
| architect           = 
| architect_b         = 
| project_manager     = 
| structural engineer = 
| services engineer   = 
| general_contractor  = 
| main_contractors    = 
| capacity            = 
* 80 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldofstadiums.com/asia/china/national-stadium/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|04|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150204194704/http://www.worldofstadiums.com/asia/china/national-stadium/ |archivedate={{dat|2015|02|04||bez}} }}</ref>
* 91 000 (2008. gada Olimpiskās spēles)<ref name=Arup>{{tīmekļa atsauce|url= http://www.arup.com/eastasia/project.cfm?pageid=2184|title= Beijing National Stadium, Olympic Green|accessdate= 28 August 2008|work= East Asia|publisher= [[Arup Group Limited|Arup]]|archiveurl= https://web.archive.org/web/20080606051308/http://www.arup.com/eastasia/project.cfm?pageid=2184|archivedate= {{dat|2008|06|06||bez}}}}</ref>
| objects             = 
| suites              = 140
| record_attendance   = 
| dimensions          = 
| acreage             = 
| tenants             = 
* [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles]]
* [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā]]
* [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         = 
| cap_athletics       = 
| cap_football        = 
| cap_basketball      = 
| cap_hockey          = 
| cap_cricket         = 
| cap_baseball        = 
| cap_amfootball      = 
| cap_other_label     = 
| cap_other           = 
| embedded            = 
| website             = 
| publictransit       = 
}}

'''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig = 
| attēls = 
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 
| m_mēnesis = 
| m_diena = 
| m_vieta = 
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi = 
| darbības_gadi = 
| dzimums = S
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts = 
| kategorijas = nē
| citas daļas = 
| piezīmes = 
}}

{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polimetilmetakrilāts
|                 attēls = <br>Polimetilmetakrilāta struktūrformula
|         citi nosaukumi = organiskais stikls, akrila stikls, pleksistikls
|             CAS numurs = 9011-14-7
|        ķīmiskā formula = (C<sub>5</sub>O<sub>2</sub>H<sub>8</sub>)<sub>n</sub>
|                molmasa = 
|                blīvums = 1190
|    kušanas temperatūra = 
|   viršanas temperatūra = 
|          šķīdība ūdenī = 
| izoelektriskais punkts = 
|                   citi = 
}}
'''Polimetilmetakrilāts''' (PMMA) ir sintētisks [[Polimēri|polimērs]], kas iegūts no [[Metilmetakrilāts|metilmetakrilāta]]. Tā ir caurspīdīga un termoplastiska inženiertehniskā [[Plastmasas|plastmasa]]. PMMA ir pazīstams arī kā '''pleksistikls''', '''akrila stikls''', '''organiskais stikls''', kā arī ar tirdzniecības nosaukumiem un zīmoliem ''Crylux'', ''Alfaplas'', ''[[Plexiglas]]'', ''Acrylite'', ''Astariglas'', ''Lucite'', ''Perclax'', ''Perspex'' u.c. Šo plastmasu bieži izmanto lokšņu veidā kā vieglu un neplīstošu [[Stikls|stikla]] alternatīvu. To var izmantot arī kā liešanas sveķus, to pievieno tintēm un pārklājumiem, kā arī izmanto daudziem citiem mērķiem. Tehniski to bieži klasificē kā stikla veidu, jo tā ir amorfa stiklveida viela, tāpēc to nereti sauc par akrila stiklu vai organisko stiklu.

{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Klejotāju zeme
 | oriģinālnos = ''Nomadland''
 |      attēls = Nomadland poster.jpeg
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = 
 |    režisors = [[Hloja Žao]]
 |  producents = 
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Pīters Spīrss]]
* Mollija Ešera
* Dens Dženvijs
* Hloja Žao
 |   scenārijs = Hloja Žao
 |     aktieri = 
* Frānsisa Makdormanda
* [[Deivids Stretērns]]
* Linda Meja
* Svenkijs
 |      mūzika = [[Ludoviko Einaudi]]
 |   operators = Džošua Džeimss Ričardss
 | mākslinieks = 
 |     montāža = Hloja Žao
 |     studija = 
* ''Highwayman Films''
* ''Hear/Say Productions''
* ''Cor Cordium Productions''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|9|11|[[77. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2021|2|19|ASV}}
 |      ilgums = 108 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.labiennale.org/en/cinema/2020/venezia-77-competition/nomadland|title=Nomadland|website=[[Venēcijas kinofestivāls|Venice Film Festival]]|access-date=July 28, 2020}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/features/director-chloe-zhao-arrives-with-hot-oscar-contender-nomadland-and-next-years-eternals|title=Director Chloe Zhao Arrives With Early Oscar Contender 'Nomadland' and Next Year's 'Eternals': "It's a Bit Surreal"|website=[[The Hollywood Reporter]]|first=Rebecca|last=Keegan|date=September 2, 2020|access-date=September 27, 2020}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url= https://www.nytimes.com/2021/02/10/movies/oscars-diversity.html |title= It Could Be the Most Diverse Oscars Ever, but the Problem Isn’t Solved |website=[[The New York Times]]|first=Kyle|last= Buchanan |date=February 10, 2021|access-date=March 7, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,3 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9770150/|title=Nomadland (2021)|website=BoxOfficeMojo|access-date={{dat|2021|11|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = 
 |        imdb = 
}}
'''"Klejotāju zeme"''' ({{val|en|Nomadland}}) ir 2020. gada ASV [[drāma (kino un televīzija)|drāmas filma]]. Filmas režisore, scenāriste un montāžas režisore ir [[Hloja Žao]]. Galvenā varone, ko atveido [[Frānsisa Makdormanda]], ir sieviete, kas pamet mājas, lai ceļotu pa [[Rietumamerika|ASV rietumiem]]. Otrā plāna lomas atveido [[Deivids Stretērns]], kā arī īsti [[klejotāji]] Linda Meja, Svenkijs un Bobs Vellss, kas atveido paši sevi. Filma veidota pēc 2017. gada [[Džesika Bradere|Džesikas Braderes]] grāmatas ''Nomadland: Surviving America in the Twenty-First Century'' motīviem.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kalcija fosfāta kristālrežģis<br /><br />Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca<sub>3</sub>(PO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B<sub>6</sub>O<sub>10</sub><nowiki>]</nowiki>·7H<sub>2</sub>O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.442 n<sub>γ</sub> = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

{{noformējums+}}
'''Mazo un vidējo uzņēmumu mārketings (MVU mārketings)''' ir [[tirgzinība]]s zinātnes virziens, kas pēta mārketinga jautājumus MVU. Tikai nesen pasaules zinātnieki šim virzienam sāka pievērst pastiprinātu uzmanību. Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šis virziens ir kļuvis aktuāls, ir apgalvojums, ka MVU neizmanto visas mārketinga iesējas vai izmanto tās nepilnīgi, lai palielinātu savu [[konkurētspēja|konkurētspēju]]. Līdz ar to MVU mārketinga viens no galvenajiem uzdevumiem ir palīdzēt paaugstināt MVU konkurētspēju un uzlabot [[uzņēmums|uzņēmumu]] saimnieciskās darbības rezultātus.

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Missing''
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3714221569/weekend/|title=Missing (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|17}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1982|2|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = ''[[PolyGram Pictures]]''
| operators = [[Rikardo Aronovičs]]
| oriģinālnos = ''Missing''
| mūzika = [[Vangelis]]
| aktieri = * [[Džeks Lemons]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Melānija Meirona]]
* [[Džons Šejs]]
* [[Tina Romero]]
| scenārijs = * Kosts Gavrs
* [[Donalds Stjuarts]]
| producents = * [[Edvards Lūiss]]
* [[Mildreda Lūisa]]
| režisors = [[Kosts Gavrs]]
| žanrs = biogrāfija, drāma
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls = Missing 1982 film.jpg
| imdb = 
}}'''''Missing''''' ir 1982. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenāriju autoriem ir [[Kosts Gavrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Lemons]], [[Sisija Speiseka]], [[Melānija Meirona]], [[Džons Šejs]] un [[Tina Romero]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Hausers|Tomasa Hausera]] 1978. gada grāmatas ''The Execution of Charles Horman: An American Sacrifice''.

Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Armēnija|Armēnijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Armēnijas ir iekļautas '''3 vietas''' (visi kultūras objekti), savukārt 4 vietas Armēnijā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/am Armēnija]</ref> Armēnija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1993]]. gada [[5. septembris|5. septembrī]].

{{Senvietas infokaste
| name           = Āžu kalniņš
| alternate_name = 
| image          = 
| image_size     = 
| caption        = 
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.094298928169 | latNS  = N
|longd = 22.584870380683 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Abavas pagasts}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        = 
| length         = 
| width          = 
| area           = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = 
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = 
| ownership      = 
| management     = 
| public_access  = 
| website        = 
| notes          = 
| embedded       = 
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Āžu kalniņš - senkapi
|      numurs = 2194
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

'''17. decembris''' ir gada 351. diena (352. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 14 dienas.

'''Osteoklasts''' ir daudzkodolaina [[šūna]], kas atrodas [[Kaulaudi|kaulaudos]]. Osteoklasti izdala aktīvus [[Enzīms|enzīmus]] un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē [[Epitēlijķermenīši|epitēlijķermenīšu]] izdalītais [[parathormons]] — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 [[monocīti]]em un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.<ref name=WHEATERS2006p337>{{cite book|last=Young |first=Barbara |last2=Heath |first2=John W. |last3=Stevens |first3=Alan |last4=Burkitt |first4=H. George |title=Wheater's functional histology: a text and colour atlas |year=2006 |publisher=Churchill Livingstone/Elsevier |location=Edinburgh |isbn=978-0-443-06850-8 |edition=5th |page=}}</ref>

{{Ēkas infokaste
| name                = Šēnbrunnas pils
| native_name         = ''Schloss Schönbrunn''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map                 = Vīne#Austria#Eiropa
| status              = 
| image               = Schloss Schoenbrunn August 2006 406.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[rokoko]]
| structural_system   = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| location            = [[Hīcinga]], [[Vīne]], {{AUT}}
| latd  = 48.184516 | latNS  = N
| longd = 16.311865 | longEW = E
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 1690. gads
| completion_date     = 1711. gads
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              =
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = [[Johans Bernhards Fišers fon Erlahs]]
| rooms               = 1440
| parking             = 
| url                 = https://www.schoenbrunn.at/
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Šēnbrunnas pils un parki
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iv
|        designation1_date = 1996 <small>(20. sesija)</small>
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/786 786]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
| references          = 
}}
<mapframe text="Šēnbrunnas pils" width=260 height=260 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q131330"
}
</mapframe>

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Safety Not Guaranteed''
| operators = 
| attēls = SafetyNotGuaranteed.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Kolins Trevorovs]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Obrija Plaza]]
* [[Marks Duplass]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Karans Soni]]
* [[Dženika Bergere]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Džefs Gārlins]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Safety Not Guaranteed''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|6|8|ASV}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|750 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2070906369/|title=Safety Not Guaranteed |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|15}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Safety Not Guaranteed''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Kolins Trevorovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Obrija Plaza]], [[Marks Duplass]], [[Džeiks Džonsons]], [[Karans Soni]], [[Dženika Bergere]], [[Kristena Bella]], [[Džefs Gārlins]] un [[Mērija Linna Raiskeba]]. Filmu iespaidoja 1997. gada joku sludinājums žurnālā ''Backwoods Home Magazine.''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sundancechannel.com/sunfiltered/2012/01/safety-not-guaranteed-traveling-through-time-with-mark-duplass-and-aubrey-plaza/|title=SUNfiltered {{!}} SAFETY NOT GUARANTEED – Traveling through time with Mark Duplass and Aubrey Plaza|website=web.archive.org|access-date=2023-07-15|date=2012-04-22|archive-date=2012-04-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20120422103627/http://www.sundancechannel.com/sunfiltered/2012/01/safety-not-guaranteed-traveling-through-time-with-mark-duplass-and-aubrey-plaza/}}</ref>

'''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית‎}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tēbas
 | native_name              = {{gree|Θήβα}}
 | settlement_type          = 
 | other_name               = 
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = Thebes-1.jpg
 | imagesize                = 
 | image_caption            = Antīko Tēbu galvenā cietokšņa paliekas
 | image_flag               = 
 | image_seal               = 
 | image_shield             = 
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 38 | latm  = 19 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 23 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Biotija]]
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name2        = 
 | area_total_km2           = 830.112
 | elevation_m              = 215
 | population_total         = 36477
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | website                  = {{url|http://www.thiva.gr/}}
 | footnotes                = 
}}
'''Tēbas''' ({{val-grc|Θῆβαι}}, ''Thēbai'', {{izrunā|tʰɛ̂ːbai̮}}; {{val-el|Θήβα}}, ''Thíva'', {{izrunā|ˈθiva}}) ir pilsēta [[Biotija|Biotijā]], [[Grieķija|Grieķijā]].
Tēbu pilsētā 2011. gadā dzīvoja 36,4 tūkstoši iedzīvotāju.

[[Kategorija:Matemātika]]

'''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā dille
|           attēls = Illustration Anethum graveolens0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Anethum
|         ģints_lv = Dilles
|          ģints_r = Dilles
|             suga = A. graveolens
|          suga_lv = Parastā dille
|           suga_r = Dilles
|         binomial = Anethum graveolens
|         sinonīmi = ''Peucedanum graveolens''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = 
|       iedalījums = 
|      kategorijas = nē
}}

'''Deitērijs''' ({{val|el|deuteros}} — otrais, otrējais) jeb '''smagais ūdeņradis''' ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] otrs stabilais [[izotops]]. Deitērija apzīmējums ir '''<sup>2</sup>H''' vai '''D'''. Deitērija [[atoma kodols]] ([[deitrons]]) sastāv no viena [[protons|protona]] un viena [[neitrons|neitrona]]. Dabiskais ūdeņradis satur 0,0147% deitērija.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudalopex fulvipes-primer plano.jpg
| att_nosaukums =[[Darvina zorro]] (''Lycalopex fulvipes'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Lycalopex
| ģints_lv =Zorro
| binomial =Lycalopex <small>([[Burmeister]], 1854</small> 
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Pseudalopex''
}}

{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #000000
| bg_color   = #FFD700
| nos    = Preiļu BJSS
| logo   = 
| pilns  = Preiļu novada Bērnu un<br /> jauniešu sporta skola
| pilsēta= {{Vieta|Latvija|Preiļi}}
| dib    = 1963
| stad   = [[Preiļu stadions]]
| ietilp = 1500
| prez   =
| tren   = {{flaga|Latvija}} [[Vitālijs Voskāns]]
| līga   = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez    = [[2018. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2018.]]
| poz    = 12. vieta ([[Latvijas futbola 1. līga|1. līgā]])
| mediji = [http://preili.lv/futbols Preiļu futbola oficiālā vietne]
| pattern_la1=|pattern_b1=|pattern_ra1=
| leftarm1=0000FF|body1=0000FF|rightarm1=0000FF|shorts1=0000FF|socks1=0000FF|
| pattern_la2=|pattern_b2=|pattern_ra2=
| leftarm2=0000FF|body2=0000FF|rightarm2=0000FF|shorts2=FFFFFF|socks2=FFFFFF
}}
'''Preiļu BJSS''' ir [[Latvija]]s [[Futbola komanda|futbola klubs]] no [[Preiļi]]em, kas pašlaik spēlē [[Latvijas futbola 2. līga|2. līgā]]. Dibināts [[1963. gads|1963]]. gadā. 2008. gadā klubs izcīnīja 2. vietu [[Latvijas futbola 2. līga 2008|2. līgā]] un 2009. gadā debitēja [[Latvijas futbola 1. līga|1. līgā]].  Tomēr 1. līgā klubs ierindojās priekšpēdējā 13. vietā un nācās pārcelties atpakaļ uz 2. līgu. 2014. gadā, sakarā ar to ka 1. līgā vairs nespēlēja virslīgas dublieru komandas, "Preiļu BJSS" ieguva tiesības spēlēt 1. līgā. [[2018. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2018. gadā]] Preiļu BJSS palika pēdējā (12.) vietā 1. līgā un izkrita uz 2. līgu.

{{Commonscat|14th century}}

]]
'''Lezginka''' ({{val|lez|Лезги кьуьл}}, {{val|ru|Лезги́нка}}) ir populāra dažādu [[Kaukāzs|Kaukāza]] [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] [[deja]], ko mēdz dejot [[lezgīni]] un citas tautas [[Dagestāna|Dagestānā]], kā [[azerbaidžāņi]], [[gruzīni]], [[osetīni]], [[adigi]], arī [[armēņi]] un [[inguši]], [[čečeni]] un [[Karačaja-Čerkesija|karačajieši]]. Izplatīta kļūda ir šo deju attiecināt tikai uz lezgīniem. 

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ilzeskalns
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Skats uz Ilzeskalnu.jpg
| image_caption = 
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Ilzeskalna pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| area_total_km2 = 
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64127&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 165
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 32
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 153
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4619 Ilzeskalns
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Week-end''
| operators = Rauls Kutārs
| attēls = Weekendflm.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = [[kinokomēdija|melnā komēdija]], [[postmodernisms]]
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Reimons Danons
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Mireja Darka]]
* [[Žans Janns]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
| mūzika = Antuāns Duamēls
| oriģinālnos = ''Week-end''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|29|Francija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|250 tūkstoši}}
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Week-end''''' ir 1967. gada [[Francija]]s [[Postmodernisms|postmoderna]] melnās [[Kinokomēdija|komēdijas]] filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.metalasylum.com/ragingbull/movies/weekend.html|title=Week End - Jean-Luc Godard Film Movie Review|website=www.metalasylum.com|access-date=2022-10-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://movie-gazette.com/1193/week-end|title=Week End - Movie Review|website=movie-gazette.com|access-date=2022-10-16}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido tā laika franču televīzijas zvaigznes [[Mireja Darka]], [[Žans Janns]], kā arī viens no [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] pazīstamākajiem aktieriem [[Žans Pjērs Leo]].

{{commonscat|Liquidators|Černobiļas AES katastrofas seku likvidētāji}}
[[Kategorija:Kodolkatastrofas]]

{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig = 
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt = 
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| bērni = 
| paraksts = 
| pseidonīms = 
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = 
| žanri = [[Dzeja]]
}}

[[Kategorija:Zemestrīces]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc miršanas cēloņa]]

'''Pedosfēra''' ir [[Zemes garoza]]s auglīgā virskārta, tās [[augsne]]s sega. Tā ir ģeogrāfiskā apvalka daļa, kas veidojas, mijiedarbojoties [[litosfēra]]i, [[hidrosfēra]]i, [[atmosfēra]]i un [[biosfēra]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009. gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=40}}</ref>

{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   = 
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = 
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   = 
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

{{enciklopēdisks stils}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestības dienasgrāmata
| attēls                   =  End of the affair.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The End of the Affair''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Nīls Džordans]]
| producents               = 
* [[Stīvens Vūlijs]]
* Nīls Džordans
| scenārija autors         = Nīls Džordans
| galvenajās lomās         = 
* [[Reifs Fainss]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Stīvens Rea]]
* [[Džeisons Aizekss]]
| mūzika                   = [[Maikls Nimans]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|3|ASV|2000|2|11|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/end-affair-1999|title=The End of the Affair|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2019|archive-date={{dat|2019|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191026150444/https://bbfc.co.uk/releases/end-affair-1999}}</ref>
| valsts                   = 
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0172396/?ref_=bo_se_r_1|title=The End of the Affair|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Mīlestības dienasgrāmata"''' ({{val|en|The End of the Affair}}) ir 1999. gada drāma, kas balstīta uz Greiema Grīna tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Nīls Džordans]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Džūliana Mora]], [[Stīvens Rea]] un [[Džeisons Aizekss]] Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|3||bez}} ASV.

{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bieriņi
|attels             = 
|paraksts           = [[Bieriņu muiža]] pēc pārbūves par īres namu (1928)
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Mārupe (Rīga)|Mārupe]]<br />[[Ozolciems]]<br />[[Petriņciems]]
|platiba            = 4,274 km²
|iedzivotaju_skaits = 9 443 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = 
|udenstilpnes       = 
|parki              = 
|autobuss           = [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7.]] [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]] [[25. autobusu maršruts (Rīga)|25.]] [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]]
|trolejbuss         = 
|tramvajs           = 
|mikroautobuss      = 
|cits               = 
|pasta_indekss      = 
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bierini/ apkaimes.lv] un [http://www.marupite.lv]
}}

'''Amerikas Bibliotēku asociācija''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''American Library Association''; ALA) ir vecākā un lielākā bibliotēku asociācija pasaulē, kurā ir iekļautas asociācijas no dažādām pasaules valstīm. Tā ir dibināta 1876. gadā [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. ALA strādā, lai sekmētu un uzlabotu [[Bibliotekārs|bibliotekāra]] profesiju un [[Bibliotēka|bibliotēku]] pakalpojumus. ALA nodrošina būtiskus pakalpojumus un produktus visām asociācijām, un nodarbojas ar izdevējdarbību, rīko konferences, izstrādā standartus un direktīvas, veic pētījumus, statistiku, piešķir apbalvojumus un stipendijas.

'''26. oktobris''' ir gada 299. diena (300. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 66 dienas.

'''11. marts''' ir gada 70. diena (71. diena garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 295 dienas.

[[Kategorija:Mangāns]]
[[Kategorija:Sāļi]]

'''Brūce''' ({{val-la|vulnus}}) ir [[āda]]s, [[gļotāda]]s vai dziļāk esošo [[Audi|audu]] un iekšējo [[Orgāns|orgānu]] veseluma mehānisks bojājums ar vienlaikus bojātiem ārējiem apvalkiem.<ref name="Gostischev2002"/>

{{Senvietas infokaste
| name           = Hēroda Atika villa
| native_name    = {{gree|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}
| image          = Eva dolianon.jpg
| image_size     = 
| caption        = Hēroda Atika villas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 24| lats = 58| latNS = N
| longd = 22| longm = 41| longs = 08| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         = 
| type           = Villa
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = Drupas
| management     = 
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Hēroda Atika villa''' ({{val|el|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}) ir [[romiešu villa]], kas atrodas [[Grieķija|Grieķijā]], [[Ziemeļkinurija|Ziemeļkinurijā]], netālu [[Tanosa]]s upes. Tuvākā pilsēta ir [[Doliana]] uz ziemeļiem pāri upei un nedaudz tālāk austrumu virzienā esoša [[Astrosa]]. Tā tika uzcelta 2. gadsimtā senās pilsētas Evas vietā. Netālu no villas atrodas Lukusa viduslaiku klosteris. Hēroda Atika villa ir nozīmīgākais [[Kinurija]]s [[arheoloģiskais piemineklis]].

'''Grifins''' ir [[Angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]] (sieviešu dzimtē '''Grifina'''). Personas ar šādu uzvārdu:

{{Minerāla infokaste
|      minerāls = 
|        attēls = Almandinas.jpg
|    att_izmērs = 300px
|  att_paraksts = Almandīns
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 09.AD.25
|   ķīm_formula = Fe<sub>3</sub>Al<sub>2</sub>(SiO<sub>4</sub>)<sub>3</sub>
|     singonija = 
|         krāsa = sarkanīgi oranžs līdz sarkans
|        svītra = 
|      habituss = 
|     skaldnība = 
|        lūzums = 
|       cietība = 
|       spīdums = 
| caurspīdīgums = 
| laušanas_koef = 
|   pleohroisms = 
|       blīvums = mērīts: 4,318; aprēķināts: 4,313<ref name="datu lapa">''Almandine'', in: John W. Anthony, Richard A. Bideaux, Kenneth W. Bladh, Monte C. Nichols (Hrsg.): ''Handbook of Mineralogy, Mineralogical Society of America'', 2001 ([http://www.handbookofmineralogy.org/pdfs/almandine.pdf PDF 69,2 kB]), {{en ikona}}</ref>
}}
'''Almandīns''' (dažreiz nepareiz saukts par almandītu), ir [[granātu]] grupai piederošs [[minerāls]]. Šādu nosaukumu šim [[Minerāls|minerālam]] ir devis [[Plīnijs Vecākais]], un šis [[minerāls]] tika atrasts [[Alabandā]], [[Karijas]] pilsētā, mūsdienās šī vieta atrodas [[Turcija]]s teritorijā, [[Ajdinas ils|Ajdinas ila]] administratīvajā teritorijā. Almandīns ir dzelzs alumīnija [[granāts]], kas ir tumši sarkanīgi violetā krāsā. Bieži vien šo minerālu apstrādā izliektas virsmas formā vai arī slīpē pilnībā, un pēc tam šī rota atgādina ugunssarkanu dārgakmeni, kas līdzinās karbunkulam. Vērojot šo minerālu [[spektroskops|spektroskopā]] ļoti stiprā gaismā, var pamanīt trīs raksturīgas [[absorbcijas joslas]]. Labi saredzama [[Daudzskaldnis|daudzskaldnība]]. Almandīns kristalizējas [[kubiskā singonija|kubiskajā singonijā]].<ref name="Paper 1">Geiger C., Armbruster Th., Lager G., Jiang K., Lottermoser W., and Amthauer G. (1992). </ref>

{{Personas infokaste
|          vārds = Arvīds Kubbels
|     vārds_orig = ''Арвид Иванович Куббель''
|         attēls = KubbelArvid.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums = Arvīds Kubbels
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1889
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas FPSR|Ļeņingrada|2s=Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{URS}}
|          brāļi = [[Leonīds Kubbels]]
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

{{cita nozīme|filmu|grieķu alfabēta burtu|pī (burts)}}
{{citas nozīmes|filmu|pī (nozīmju atdalīšana)|pī}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pī
 | oriģinālnos = π (Pi)
 |      attēls = Piposter.jpg
 |    paraksts = 
 |       žanrs = sirreāls [[trilleris]]
 |    režisors = [[Darens Aronovskis]]
 |  producents = [[Eriks Vatsons]]
 |   scenārijs = {{Plain list|
* [[Darens Aronovskis]]
* [[Šons Gilets]]
* [[Eriks Vatsons]]
}}
 |     aktieri = {{Plain list|
* [[Šons Gilets]]
* [[Marks Mārgoliss]]
* [[Bens Šenkmans]]
}}
 |      mūzika = [[Klints Mansels]]
 |   operators = [[Metjū Lībetiks]]
 |     montāža = 
 |     studija = ''Harvest Filmworks, <br />Truth and Soul Pictures, <br />Plantain Films, <br />Protozoa Pictures''
 | izplatītājs = ''Artisan Entertainment''
 |    izdošana = 1998
 |      ilgums = 84 minūtes
 |      valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = 60 000 dolāru<ref name="trivia">[http://www.imdb.com/title/tt0138704/trivia IMDb - Trivia]</ref>
 |    ienākumi = 3,2 miljoni dolāru<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pi.htm Pi (1998)]. Box Office Mojo. Retrieved on 2010-11-21.</ref>
 |        imdb = 0138704
}}
'''"Pī"'''<ref>[http://www.la.lv/nogurusais-dumpinieks%E2%80%A9/ NEDĒĻAS FILMA: Noass] LA.lv</ref> jeb '''π''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[Kinorežisors|kinorežisora]] [[Darens Aronovskis|Darena Aronovska]] 1998. gadā uzņemts psiholoģisks [[trilleris]], pirmā viņa režisētā filma. Filma ieguva Režisora balvu (''Directing Award'') 1998. gada Sandensas kinofestivālā (''Sundance Film Festival''), Neatkarīgā gara balvu (''Independent Spirit Awards'') balvu kategorijā "Labākais debitanta scenārijs" un ''Gotham Awards'' Atvērtās plaukstas balvu (''Gotham Open Palm Award'').

'''Tjūringa mašīna''' ir 1936 g. angļu matemātiķa [[Alans Tjūrings|Alana Tjūringa]] piedāvāts matemātisks [[dators|datora]] modelis. Tas ir visnozīmīgākais no teorētiskajā [[datorzinātne|datorzinātnē]] izmantotajiem skaitļošanas modeļiem, jo precīzi raksturo to, ko iespējams aprēķināt ar mūsdienās izmantotajiem datoriem. Tjūringa mašīna ir abstrakts modelis - tā nav paredzēta izgatavošanai un praktiskai lietošanai.

{{cita nozīme|pilsētvalsti Divupē|kultūras reģionu Divupē|Babilonija}}
{{Senvietas infokaste
| name           = <!-- required -->
| native_name    = 
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Walls of Babylon 1 RB.JPG
| image_size     = 
| alt            = 
| caption        = Babilonas vārti
| map            = 
| map_type       = Irāka
| map_alt        = 
| map_caption    = Babilonas atrašanās vieta mūsdienu Irākas teritorijā
| map_size       = 
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   = 
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 32 | plat_m = 32 | plat_s = 11
 |  gar_EW = E | gar_d = 44 |  gar_m = 25 |  gar_s = 15
| gbgridref      = 
| map_dot_label  = 
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           = 
| part_of        = [[Babilonija]]s
| length         = 
| width          = 
| area           = 9 km<sup>2</sup>
| volume         = 
| diameter       = 
| circumference  = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = ap 2800. gadu pr.Kr.
| abandoned      = ap 1000. gadu pēc Kr.
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       = 
| dependency_of  = 
| occupants      = 
| event          = 
| discovered     = 
| excavations    = no 1811–12
| archaeologists = 
| condition      = drupas
| ownership      = sabiedrība
| management     = 
| public_access  = 
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          = 
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Babilona
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, vi
|        designation1_date = 2019. <small>(278. sesija)</small>
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/278 278]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRQ}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Arābu valstis
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
}}

{{Commonscat|Future}}

'''Latviešu dzeja''' ir nozīmīga [[latviešu rakstniecība]]s vēstures sastāvdaļa kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrās puses, daudzi dzejnieki bijuši nacionāli nozīmīgi publicisti un politiski darbinieki.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Noradrenalīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = norepinefrīns; ''l''-1-(3,4-dihidroksifenil)-2-aminoetanols
|           CAS numurs = 51-41-2
|      ķīmiskā formula = C<sub>8</sub>H<sub>11</sub>NO<sub>3</sub>
|              molmasa = 169,18
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 216,5–218&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Noradrenalīns''' ('''NA''') jeb '''norepinefrīns''' ('''NE''') ir organiska viela no [[Kateholamīni|kateholamīnu]] grupas, kas darbojas cilvēka [[Smadzenes|smadzenēs]] un ķermenī kā [[hormons]] un [[neiromediators]]. Vārds "noradrenalīns" ir cēlies no latīņu valodas: ''nor'' ''ad renal'', kas nozīmē "virs/pie nierēm".<ref name="Aronson2000"/> "Norepinefrīns" ir arī [[Starptautiskais nepatentētais nosaukums]]. Vārdu "noradrenalīns" vairāk lieto Apvienotajā Karalistē, vārdu "norepinefrīns" — Amerikas Savienotajās Valstīs. Neatkarīgi no tā, kurš nosaukums tiek izmantots pašai vielai, tās ķermeņa daļas, kas to ražo, vai ko tas ietekmē, tiek sauktas par noradrenalģiskām. 'Norepinefrīns' ir arī starptautiskais nepatentētais nosaukums medikamentiem.<ref>"(-)-noradrenaline". IUPHAR database. International Union of Basic and Clinical Pharmacology. Retrieved 2 January 2016</ref> Norepinefrīna vispārējā funkcija ir mobilizēt smadzenes un ķermeni darbībai.

{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{vikisaites+}}
'''Invariants''' ir lielums, kas paliek nemainīgs, piemēram, kādā norisē vai apstākļos(franču valodā vārds invariant nozīmē nemainīgs). Ar vārdiem invarianta īpašība apzīmē īpašību, kas kādā procesā saglabājas, nemainās. Kā piemēri tam varētu būt, mašīnas braukšanas ātrums visā ceļa posmā nav nemainīgs lielums, jo, uzsākot braucienu, tās ātrums ir nulle, bet kaut kādā ceļa posmā tas ir nemainīgs, t.i., invariants.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|title=Invariantu metode — teorija. Matemātika, Gatavošanās matemātikas olimpiādēm.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-01-03|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912100941/http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|archivedate=2018-09-12}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nms.lu.lv/wp-content/uploads/2015/01/invarianti_5_8_teorija.pdf|website=nms.lu.lv|access-date=2019-01-03}}{{Novecojusi saite}}</ref> Šūpojoties šūpolēs, attālums no šūpolēm līdz stienim, uz kura šūpoles ir pakārtas, ir invariants lielums, bet attālums no šūpolēm līdz šūpoļu balstiem nav invariants lielums. Invariantiem ir ļoti liela nozīme visās zinātnes nozarēs. Zinātne var pastāvēt tikai tāpēc, ka dažas objektu īpašības ir invariantas, nemainīgas. Ja katrs objekts pilnīgi atšķirtos no visiem citiem objektiem un katrā eksperimentā iegūtu citādus rezultātus, tad nevarētu runāt par vispārīgiem likumiem un īpašībām. Invariantu metodi kā pierādīšanu izmanto uzdevumos, kad veicot uzdevumu nav iespējams pierādīt rezultātu, ņemot noteiktas operācijas.

{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

{{vielas infokaste
|               attēls = <br />Folijskābes struktūrformula<br /><br />Folijskābes molekulas modelis<br /><br />Pudelīte ar kristālisku folijskābi
|       citi nosaukumi = folacīns, folāts,<br />pteroilglutamīnskābe,<br />B<sub>9</sub> vitamīns,<br />B<sub>c</sub> vitamīns, M vitamīns
|           CAS numurs = 59-30-3
|      ķīmiskā formula = C<sub>19</sub>H<sub>19</sub>N<sub>7</sub>O<sub>6</sub>
|              molmasa = 441,4
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 250°C
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 0,0016 g/100 ml
|                 citi = 
}}
'''Folijskābe''' jeb '''folskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas nepieciešams cilvēka [[imūnsistēma]]s un [[sirds un asinsvadu sistēma]]s normālai attīstībai un darbībai. Tāda pati iedarbība kā folijskābei ir arī vairākiem tās atvasinājumiem, piemēram, di-, tri- vai [[glutamāts|poliglutamātiem]] (tos visus kopā ar folijskābi mēdz saukt par '''folacīnu'''). Folijskābe pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja par B<sub>9</sub> vai B<sub>c</sub> vitamīnu (retāk arī par B<sub>11</sub> vitamīnu).

{{commonscat|Painters by country|Gleznotāji pēc valsts}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /><br />Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,<br />heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 80,74&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

{{Personas infokaste
|          vārds = Jurijs Averbahs
|     vārds_orig = ''Юрий Львович Авербах''
|         attēls = AwerbakhYuri2002.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Jurijs Averbahs savā 80 gadu jubilejā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas PFSR|Kaluga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USSR}} <br />{{RUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rencēnu pagasts
| karte             = Rencēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Rencēnu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rencēnu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Rencēni
| platība           = 158,9
| iedzīvotāji       = 1660<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1660 / 158.9 round 1}}
| izveidots         = 1819
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

[[Kategorija:Sakari]]

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name             = PocketBook International
|logo             = [[File:PB NewLogo.jpg|200px|PB NewLogo]]
|type             = Slēgta akciju sabiedrība 
|industry         = 
| products        = Grāmatdatoru, kuru pamatā ir e-tintes tehnoloģija, multivides grāmatdatoru un operētājsistēmas ''[[Android]]'' planšetdatoru ražošana
|foundation       = [[2007]]
|location         = {{vieta|Šveice|Lugāno}}
|revenue          = 110 miljoni dolāru (2012)
|num_employees    = 230 (2013. gada jūlijs)
|homepage         = {{url|www.pocketbook-int.com/}}
}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
|official_name            = Šaiena
|settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
|nickname                 = "Magic City of the Plains"
|website                  = [http://www.cheyennecity.org www.cheyennecity.org]
|image_skyline            = Cheyenne capitol.jpg
|imagesize                = 
|image_caption            = 
|image_flag               = Flag of Cheyenne, Wyoming.svg
|image_seal               = Seal of Cheyenne, Wyoming.svg
|image_map                = WYMap-doton-Cheyenne.PNG
|mapsize                  = 180px
|map_caption              = Šaiena, Vaiominga
|image_map1               = 
|mapsize1                 = 
|map_caption1             = 
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
|subdivision_type2        = [[Vaiomingas apgabali|Apgabals]]
|subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|subdivision_name1        = [[Vaiominga]]
|subdivision_name2        = [[Laramī apgabals|Laramī]]
|government_type          = 
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Patriks Kolinss
|established_date         = 1867.
|area_footnotes           = |area_magnitude 
|area_total_sq_mi         = 
|area_land_sq_mi          = 
|area_water_sq_mi         = 
|area_total_km2           = 57.9 
|area_land_km2            = 54.7 
|area_water_km2           = 0.2  
|population_as_of         = 2020
|population_total         = 64 742
|population_metro         = 
|population_density_km2   = 969.6
|population_footnotes     = 
|timezone                 = EST
|utc_offset               = -7
|timezone_DST             = EDT
|utc_offset_DST           = -6
|postal_code_type         = 
|postal_code              = 
|area_code                = 307
|elevation_m              = 1,848  m
|elevation_ft             = 
|latd = 41 |latm = 8 |lats = 44 |latNS = N
|longd = 104 |longm = 48 |longs = 7 |longEW = W
|blank_name               = 
|blank_info               = 
|blank1_name              = 
|blank1_info              = 
|footnotes                = 
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu<br /><br />Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = -66,8&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0&nbsp;°C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag<sub>3</sub>HgPbSbTe<sub>5</sub>
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Indriķis Alunāns
|     vārds_orig = 
|         attēls = Indriķis Alunāns.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Jaunkalsnava]]s muiža, {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Kalsnavas pagasts|td=Latvija}} 
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Jelgava|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]]
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki = Andrievs Alunāns<br>Ede (Hedviga)
|          brāļi = [[Juris Alunāns]], <br>Pēteris,<ref>[[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] tēvs</ref> Jūlijs, Edvards  
|          māsas = Minna, Jūlija
|   dzīvesbiedrs = Elizabete, dzimusi Jačūna
|          bērni = nav
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}
'''Indriķis Alunāns''', īstajā vārdā '''Heinrihs Remperts Hanss Alunāns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jzb.lv/index.php?1&152&command=detail&recid=1 |title=Ievērojami cilvēki Jelgavā |access-date={{dat|2012|02|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304215855/http://www.jzb.lv/index.php?1&152&command=detail&recid=1 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (vecajā ortogrāfijā ''H. Allunan''; dzimis {{dat|1835|8|18}} [[Jaunkalsnava|Jaunkalsnavā]], miris {{dat|1904|12|27}} [[Jelgava|Jelgavā]]), bija "[[Pēterburgas Avīzes|Pēterburgas Avīžu]]" žurnālists, viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem. Pirmais latviešu profesionālais grāmatizdevējs, izdevniecības, grāmatveikala un lasāmbibliotēkas īpašnieks Jelgavā. Viņš bija latviešu dzejnieka [[Juris Alunāns|Jura Alunāna]] brālis, "teātra tēva" [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] tēvabrālis.

[[Kategorija:Astrofizika]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

{{Ēkas infokaste
| name                = D'Estes villa
| native_name         = ''Villa d'Este''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              = 
| image               = Villa_Deste_park_Rometta_2011_2.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[renesanse]]
| structural_system   = 
| owner               = Itālijas valsts
| current_tenants     = 
| location            = {{vieta|Itālija|Lacio|Tivoli}}
| latd  = 41.9625
| longd = 12.796111
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 1752. gads
| completion_date     = 
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              =
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = [[Pirro Ligorio]] / [[Džovanni Lorenco Bernīni]] (interjers [[Džirolamo Muciano]] un [[Federiko Cukaro]])
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = d'Estes villa, Tivoli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 2001. gads
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1025 1025]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 4,5 ha
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
}}
<mapframe text="D'Estes villa" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q746063"
}
</mapframe>

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Conqueror''
| operators = 
| attēls = The Conqueror (1956) film poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Diks Pauels]]
| producents = * [[Hovards Hjūzs]]
* Diks Pauels
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džons Veins]]
* [[Sūzana Heivorda]]
* [[Agnese Morheda]]
* [[Pedro Armendariss]]
* [[Tomass Gomess]]
* [[Džons Hoits]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The Conqueror''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža = 
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = 1956. gada janvāris
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Conqueror-The#tab=summary|title=The Conqueror (1956) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''The Conqueror''''' ir 1956. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Diks Pauels]], bet producents [[Hovards Hjūzs]]. Filmā [[Džons Veins]] atveido galveno, mongoļu iekarotāja [[Čingishans|Čingishana]], lomu. Pārējās lomas atveido [[Sūzana Heivorda]], [[Agnese Morheda]], [[Pedro Armendariss]], [[Tomass Gomess]] un [[Džons Hoits]].

{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums 
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus atlanticus
| pasuga_lv=Atlasa savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus atlanticus
}}
'''Atlasa savvaļas ēzelis''' jeb '''Alžīrijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus atlanticus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') viena no pasugām.

'''Veģetārisms''' ir uztura veids, kura pamatā ir [[augi|augu]] valsts barība ([[augļi]], [[dārzeņi]], [[graudaugi]], [[rieksti]], [[sēklas]] u.c.), bet netiek ēsti produkti, kas iegūti, nogalinot [[dzīvnieki|dzīvniekus]] (visu veidu [[gaļa]]).<ref>[http://www.vegsoc.org/info/definitions.html Definition of "vegetarian"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/19991128112640/http://www.vegsoc.org/info/definitions.html |date={{dat|1999|11|28||bez}} }} Definīcija, ko piedāvā 1984. gadā dibinātā Veģetāriešu biedrība. Skatīt arī [http://www.vegsoc.org/fish/ "VEGETARIANS DO NOT EAT FISH!"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150315132700/https://www.vegsoc.org/fish |date={{dat|2015|03|15||bez}} }}</ref> Plašākā nozīmē par veģetārismu var runāt arī kā par [[dzīvesveids|dzīvesveidu]], jo daļa veģetāriešu apsvērumus, kuru dēļ tie mainījuši savu uzturu, attiecina arī, piemēram, uz izturēšanos pret dzīvnieku izmantošanu izklaidei vai uz apģērba izvēli un citiem dzīves aspektiem.

{{Commonscat|Biathletes from Italy|Itālijas biatlonisti}}

'''Anarhisms''' ({{val-el|ἀναρχία}}, ''anarkhiā'' — "bez valdnieka"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?term=anarchy&allowed_in_frame=0|title=Anarchy (n.)|publisher=Online Etymology Dictionary|accessdate={{dat|2016|7|13||bez}}}}</ref>) ir [[politiska filozofija]] vai [[ideoloģija]], kas ietver teoriju, ka sabiedrībai būtu jāorganizējas pašai, bez [[hierarhija|hierarhiskām]] organizācijām, bet ar [[demokrātija|demokrātisku]] pārvaldes sistēmu. Daļa anarhistu uzskata, ka [[valsts|valstij]] nav vajadzīga [[valdība]], ka tā ir kaitīga un/vai pat nevēlama. Anarhistu atbalstīto sistēmu sauc par [[anarhija|anarhiju]]. Tomēr anarhisti nav vienisprātis par to, kas tad īsti ir anarhisms.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/commentisfree/2011/sep/07/anarchism|title=What does it mean to be an 'anarchist'?|publisher=The Guardian|accessdate={{dat|2016|7|13||bez}}}}</ref>

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Lemminkäinen Oyj''
| logo             = Lemminkäisen logo.png
| caption          = 
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        = 
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = Apvienots ar ''[[YIT]]''
| predecessor      = 
| successor        = ''[[YIT]]''
| foundation       = 1910. gads
| founder          = 
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         = 
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = 
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
]]
'''''Lemminkäinen Oyj''''' bija [[Somija]]s [[celtniecība]]s uzņēmums. Dibināts 1910. gadā. 2018. gadā tas pievienots uzņēmumam ''[[YIT]]''.

'''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.

— tipiska vieglā automašīna]]
'''Vieglā automašīna''' ir [[mehāniskais transportlīdzeklis]], kas paredzēts pasažieru un bagāžas pārvadājumiem, ietilpībā no 2 līdz 8 cilvēkiem. Ja ir vairāk vietas pasažieriem, automašīna tiek saukta par [[autobuss|autobusu]].

{{Citas nozīmes|pārtikas produktu|Misa|Misa}}

[[Kategorija:Antarktīda]]

<includeonly>{{#if:{{#property:P21}}|{{#ifeq:{{#property:P21}}|{{vīrsiev|{{{1|}}}|vīr=vīrietis|siev=sieviete}}||[[Kategorija:P21: nesakrīt ar vērtību Vikidatos]]}}|[[Kategorija:P21: nav Vikidatos]]}}</includeonly><noinclude>
* [[:Kategorija:P21: nav Vikidatos]]
* [[:Kategorija:P21: nesakrīt ar vērtību Vikidatos]]
[[Kategorija:Vikidati]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]</noinclude>

'''Melnā Gulbja teorija''' ir [[metafora]], kas apraksta notikumu, kas nāk kā pārsteigums, un kam ir liela ietekme. Teorijas nosaukums balstīts uz senu tautas [[paruna|parunu]], ka  [[Melnais gulbis|melni gulbji]] neeksistē. Tā domāja [[Eiropa|eiropieši]], pirms uzzināja, ka melni gulbji tomēr eksistē — tos atklāja 18. gadsimtā [[Austrālija|Austrālijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2007/04/22/books/chapters/0422-1st-tale.html|title=The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable|publisher=nytimes.com}}</ref> Šo metaforu ieviesa statistiķis un riska analītiķis [[Nasims Nikolass Talebs]], kas ir grāmatas "Melnais Gulbis: ļoti neiespējamā ietekme" ({{val|en|The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable}}) autors. Grāmatā analizētas nejaušas parādības un sabiedrības nespēja precīzi saprast un novērtēt šīs parādības. 

{{Sporta būves infokaste
| name                = "Kurbads" ledus halle
| nickname            = 
| logo_image          = 
| logo_caption        = 
| image               = 
| caption             = 
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Lidlauka iela 37|Rumbula|3s=Lidlauka iela}}
| map_type            = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 53 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 13 | longs = 15 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2016|08|16|N|bez}}
| built               = 
| opened              = {{dat|2017|08|29|N|bez}}
| renovated           = 
| expanded            = 
| closed              = 
| owner               = 
| operator            = 
| surface             = 
| scoreboard          = 
| cost                = 3,5 miljoni eiro
| architect           = 
| architect_b         = 
| project_manager     = 
| structural engineer = 
| services engineer   = 
| general_contractor  = SIA “Būvkore”
| main_contractors    = 
| capacity            = 
| objects             = 
| suites              = 
| record_attendance   = 
| dimensions          = 58×28
| acreage             = 
| tenants             = [[HK Kurbads]] ([[LHL]])
[[Latvijas hokeja izlase]]
| cap_concert         = 
| cap_basketball      = 
| cap_hockey          = 1 500
| cap_other           = 
| embedded            = 
| website             = {{URL|http://kurbadshalle.lv/}}
| publictransit       = 
<!-- parametri no vecās infokastes:
|ēkas-garums       = 
|ēkas-augstums     = 
|ēkas-apb-lauk     = 
|kopējā-platība    = 
|kubatūra          =  -->
}}
'''Kurbads ledus halle''' ir halle [[Rumbula|Rumbulā]], [[Rīga|Rīgā]],  [[Latvija|Latvijā]]. Tā ir atvērta 2017. gadā un ir [[HK Kurbads]] mājvieta. Tajā ir 500 sēdvietas un 1000 stāvvietas, sportistu ģērbtuves, trenažieru zāle un kafejnīca.
Nākotnē plānots uzcelt arī otru ledus laukumu treniņiem. Ledus hallē atrodas sporta skola ar 80 audzēkņiem.

{{Ēkas infokaste
| name                = Kauņas pils
| native_name         = ''Kauno pilis''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              = 
| image               = Kaunas_castle_20160603.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| location            = [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54  | latm  = 53 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 53 | longs = 06 | longEW = E
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 14. gadsimta vidus
| completion_date     = 
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

{{Commonscat|Electricity}}

— androīda paveids]]
'''Androīds''' ({{val|grc|ἀνδρός}}, ''andrós'' un {{gree|εἶδος}}, ''eîdos'' — ‘cilvēkam līdzīgs’) ir [[cilvēks|cilvēkam]] līdzīgs [[robots]] vai [[fizikāls modelis]]. Androīdus dažreiz sauc arī par [[humanoīds|humanoīdiem]].

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Raķupes ieleja
 |        alt_name = 
 |     native_name = 
 |   iucn_category = 
 |           photo = 
 |     photo_width = 
 |   photo_caption = 
 |          photo2 = 
 |    photo2_width = 
 |  photo2_caption = 
 |             map = Latvija
 |     map_caption = 
 |      map_relief = jā
 |        map_size = 
 |  latd =57  |  latm =25  |  lats =33 |  latNS = N
 | longd =22  | longm =12  | longs =25 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category = 
 |        location = [[Kurzeme]]
 |    nearest_city = 
 |            area = {{mērv|ha=2204}}
 |     established = 1987
 |  visitation_num = 
 | visitation_year = 
 |  governing_body = 
 |         website = 
 |       footnotes = 
 |        embedded = 
}}
'''Raķupes ieleja''' ir [[dabas liegums]] [[Kurzeme|Ziemeļkurzemē]], administratīvi ietilpst [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Dundagas pagasts|Dundagas]] un [[Valdgales pagasts|Valdgales]] pagastos un [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances]] un [[Puzes pagasts|Puzes]] pagastos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/rakupes_ieleja/%22%22/ |title=Dabas aizsardzības pārvalde. Raķupes ieleja |access-date={{dat|2016|03|31||bez}} |archive-date={{dat|2012|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120604010713/http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/rakupes_ieleja/%22%22/ }}</ref> Izveidots 1987. gadā kā kompleksais dabas liegums [[Raķupe]]s vidustecē un lejtecē, paplašināts 2004. gadā. Nozīmīga boreālo mežu, avotu un daudzu ES Biotopu direktīvas pļavu biotopu aizsardzības vieta (minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, sausas pļavas kaļķainās augsnēs, sugām bagātas atmatu pļavas, borelie meži, eitrofas augsto lakstaugu audzes, palieņu pļavas). Teritorijā konstatēts viens no lielākajiem [[grieze|griežu]] ligzdošanas blīvumiem Kurzemē, sastopams Eiropā apdraudētais [[lapkoku praulgrauzis]]. Galvenās lieguma vērtības ir nepārveidota upes ieleja ar palieņu pļavām, lielu dimensiju [[Parastais ozols|ozolu]] grupām un lielu dimensiju kritalām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Rakupes_ieleja-07.pdf |title=DABAS LIEGUMS “RAĶUPES IELEJA” DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2016|03|31||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201030041346/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Rakupes_ieleja-07.pdf }}</ref> Liegums ir iekļauts ''[[Natura 2000]]'' — [[Eiropa]]s nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā, kā arī tajā atrodas starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]] "Raķupe un Pāce" (''Rakupe and Pace'').

'''Rišards Sivecs''' ({{val|pl|Ryszard Siwiec}}, 1909. gada 7. marts — 1968. gada 12. septembris) bija [[poļi|poļu]] [[disidents]], kas [[Varšava|Varšavā]] aizdedzinājās, protestējot pret [[Varšavas pakta iebrukums Čehoslovākijā|Varšavas pakta armiju iebrukumu Čehoslovākijā]]. Nav nomiris uzreiz pēc aizdedzināšanās, bet gan vēlāk slimnīcā.

{{Commonscat|1450s}}

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Leņķmērs
| abbreviation = Nor
| name_latin = Norma
| RA = 16,05
| dec = −52,01
| areatotal = 165
| arearank = 74. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ<sup>2</sup>  Nor''
| starmagnitude = 4
| neareststarname = ''HD 139211''
| stardistance = 101
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]<br />[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]<br />[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]<br />[[Dienvidu Trīsstūris]]<br />[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Aizeks Sterns
|     vārds_orig = ''Isaac Stern''
|         attēls = Isaac Stern - 1980.JPG
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Ukrainas PSR]]<br />([[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

{{cita nozīme|svēto Asīzes Francisku|266. Romas pāvestu|Francisks}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Asīzes Francisks
|      dzimšanas datums = [[1181]]. vai [[1182]]. gads
|          nāves datums = {{dat|1226|10|23}}
|        piemiņas diena = {{dat||10|4|N|bez}}
|                  godā = 
|                attēls = Saint Francis of Assisi by Jusepe de Ribera.jpg
|         attēla izmērs = 
|      attēla nosaukums = "Svētais Asīzes Francisks ekstāzē", Juzepes de Riberas glezna (1639)
|       dzimšanas vieta = [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|           nāves vieta = [[Asīze]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts = [[Svētā Asīzes Franciska bazilika]], [[Asīze]], {{ITA}}
|             nosaukums = Franciskāņu ordeņa dibinātājs, ticības apliecinātājs un stigmatists
| beatifikācijas datums = 
|  beatifikācijas vieta = 
|          beatificējis = 
|  kanonizācijas datums = {{dat|1228|7|16|N|bez}}
|   kanonizācijas vieta = [[Asīze]]
|           kanonizējis = [[Gregors IX]]
|               simboli = 
|            aizbildnis = 
|            svētvietas = 
|                strīdi = 
}}
'''Svētais Asīzes Francisks''' ({{val|la|Franciscus Assisiensis}}, {{val|it|Francesco d'Assisi}}; īstā vārdā '''Džovanni Frančesko di Pjetro Bernardone''' ({{val|it|Giovanni Francesco di Pietro di Bernardone}}); dzimis [[1181]]. vai [[1182]]. gadā, miris {{dat|1226|10|3}}) bija [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] [[mūks]] un [[Misticisms|mistiķis]], ievērojams viduslaiku katoļu svētais, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu mūku ordeņa]] aizsācējs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no nedaudzajiem svētajiem, ko ar [[Kristus|Kristu]] vienojusi īpaša un pārdabiska saikne.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=168&m=10&d=4 |title=Romas Katoļu Baznīca Latvijā |access-date={{dat|2010|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120304104343/http://www.catholic.lv/main.php?parent=168&m=10&d=4 |archivedate={{dat|2012|03|04||bez}} }}</ref> Nolēmis sekot aicinājumam kļūt par mūku, atsakoties no materiāliem labumiem, lai visu turpmāko dzīvi veltītu tikai [[Dievs|Dievam]]. Cīnītājs par ticības galvenajām vērtībām — pazemību, vienkāršību, sirdsšķīstību un mīlestību pret visām Dieva radībām&nbsp;—,<ref>[[Gilberts Kīts Čestertons|Kīts Čestertons]]. Svētais Francisks no Asīzes. Rīga:Vārds, 1992. 97.-103.lpp.</ref> viņš tiek uzskatīts par [[Dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizsardzības]] un [[Vides aizsardzība|vides]] aizbildni. Asīzes Franciska mirstīgās atliekas ir apbedītas [[Svētā Asīzes Franciska bazilika]]s Apakšējās bazilikas (''Lower Basilica'') kapenēs.

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alaja ieleja
|attēls                 = Alai Valley 1.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = [[Kizilsū]] gultne Alaja ielejā; fonā [[Aizalaja grēda]]
 | pushpin_map           = Kirgizstāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =36 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =0 |lon_sec = 
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{KGZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamira-Alaja sistēma]]
|atdala_ko              = [[Alaja grēda|Alaja grēdu]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 180
|platums                = 8—25
|platība                = 1700
|kalns                  = 
|augstums               = 2240—3536
|pilsētas               = [[Saritaša]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Alaja ieleja''' ({{val|ky|Алай өрөөнү}}) ir ap 180 km gara un 8 līdz 25 km plata starpkalnu ieplaka [[Kirgizstāna]]s dienvidos, [[Pamira-Alaja sistēma|Pamira-Alaja kalnu sistēmā]]. Izvietojusies starp [[Alaja grēda|Alaja grēdu]] ziemeļos un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Aizalaja grēda|Aizalaja grēdu]] dienvidos.<ref>{{PZT|25}}</ref> Augstums no 2240 m vjl rietumos līdz 3536 m austrumos [[Taunmurunas pārkāpe|Taunmurunas pārkāpē]]. Cauri ielejai austrumu—rietumu virzienā tek [[Kizilsū]] upe uz [[Tadžikistāna|Tadžikistānu]]. Neliela ielejas daļa pieder [[Kizilsu|Austrumu Kizilsu]] baseinam, kas tek no ledāja pie Taunmurunas pārkāpes uz austrumiem, uz [[Ķīna|Ķīnu]]. Ielejā kontinentāls, sauss klimats, rietumu daļā — pustuksnesis, austrumu — kalnu stepes, subalpīnās un alpīnās pļavas. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Saritaša]], caur kuru no [[Oša]]s uz [[Horuga|Horugu]] iet [[Pamira trakts]], kā arī autoceļš uz Ķīnu austrumos un [[Džirgatola|Džirgatolu]] Tadžikistānā rietumos.

{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{ezera infokaste
|ezers=Derventvoters
|attēls=Derwent-water.jpg
|paraksts=Derventvoters
|map = Anglija#Apvienotā Karaliste#Eiropa
| plat_d=54.583333 | plat_NS=N
| gar_d=3.15 | gar_EW=W
|vieta={{GBR}}<br />{{spaces|2}}{{ENG}}<br />{{spaces|2}}[[Kambrija]]
|platība=5,2
|garums=4,8
|platums=1,91
|Vid_dziļums=5,5
|Max_dziļums=22
|tilpums=0,029
|augstums_vjl=75
|izteka=[[Derventa (Kambrija)|Derventa]]
|baseins=82,7
|valstis=
|salas=4, plus 9 mazas
|pilsētas=
}}
<mapframe text="Derventvoters" width=290 height=290 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q934551"
}
</mapframe>

{{Sister
| position = {{{position|}}}
| project  = data
| text     = Šajā veidnē tiek izmantoti šādi Vikidatu apgalvojumi:
{{#invoke:Uses Wikidata|usesProperty}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]</noinclude>

{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Vangaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vangaži
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Vangaži, 2022-03-01, Vidzemes street (1).jpg
| imagesize = 
| image_caption = Vidzemes iela Vangažu centrā
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Vangažu karogs
| image_shield = Vangazi_COA.svg
| shield_link = Vangažu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 05
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 32
| longs = 47
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Wangasch}}
| area_total_km2 = 5.1
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Vangaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 20
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2136
| website = {{URL|www.vangazi.lv}}
| footnotes = 
}}

{{Commonscat|Mathematical theorems|Matemātikas teorēmas}}

]]
'''Elektriskā mašīna''' ir [[mašīna]], kas pārveido [[Elektriskā enerģija|elektrisko enerģiju]] [[Mehāniskā enerģija|mehāniskajā]] vai otrādi. Svarīgākais elektrisko mašīnu iedalījums sastāv no divām grupām: [[Elektrodzinējs|elektrodzinējiem]] un [[Ģenerators|elektroģeneratoriem]]. Dažkārt kā trešo elektrisko mašīnu grupu izdala [[Transformators|transformatorus]], lai gan tie nepārveido vienu [[enerģija]]s veidu citā un tiem nav [[Kustīgās daļas|kustīgo daļu]].

{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| bodystyle = width:250px;

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot = 
| caption = 
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> = 
| programming language = 
| operating system = 
| size = 
| language = 
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name = 
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|        nosaukums = 
|           attēls = Starr 070515-7054 Piper methysticum.jpg
|       att_izmērs = 235px 
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta 
|    nodalījums_lv = Segsēkļi 
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Piperales
|         rinda_lv = Piparu rinda
|           dzimta = Piperaceae
|        dzimta_lv = Piparu dzimta
|            ģints = Piper
|         ģints_lv = Piparkrūmi
|             suga = P. methysticum
|          suga_lv = Kava
|         binomial = Piper methysticum
|      kategorijas = nē
}}

{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Minesotas "Twins"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1901|kapteinis=|klubs=Minnesota Twins|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Target Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=38 544|krāsas=Tumši zila, sarkana, zelta, balta<br />{{color box|#002B5C}} {{color box|#D31145}} {{color box|#CFAB7A}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Pohladu ģimene|prezidents=|menedžeris=Tads Levins|galvenais_treneris=Roko Baldelli|logo=Minnesota Twins Insignia.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=3 (1924, 1987, 1991)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=6|divīzijas tituli=12|bg_color=#D31145|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#002B5C}}'''Minesotas "Twins"''' ({{Val|en|Minnesota Twins}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Mineapolisa|Mineapolisā]], [[Minesota]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1901. gadā kā '''Vašingtonas "Senators"'''. "Twins" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Target Field'' stadionā.

{{infokaste+}}

'''Paplašināta spektra bēta laktamāzes''' ('''PSBL''' jeb '''ESBL''' no {{val-en|Extended-Spectrum Beta-Lactamases}}) ir [[Enzīms|enzīmi]], kurus producē galvenokārt [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas baktērijas]] un kas nosaka šo [[Baktērijas|baktēriju]] rezistenci pret visām bēta laktāmu grupas antibiotikām ([[penicilīni]], [[cefalosporīni]] (pirmās, otrās un trešās paaudzes<ref name="Naas.etal2008"/>), [[aztreonāms]]).<ref name="Strachunsky"/> PSBL ir iekodēti baktēriju gēnos vai plazmīdās un veidojas šūnu sienā.<ref name="Glupczynski"/><ref name="findpatent"/> Tālāk tie atbrīvojas apkārtējā vidē (starpšūnu telpā), kur iedarbojas uz bēta laktāmu grupas antibiotikām.<ref name="Ershova.etal2008"/>

[[Kategorija:Datortīkli]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Strāvas karš
| attēls                   = The Current War.png
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Current War''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Alfonso Gomezs-Redžons]]
| producents               = 
* [[Timurs Bekmambetovs]]
* [[Bazils Ivaniks]]
| scenārija autors         = [[Maikls Mitniks]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Toms Holands]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika                   = 
* [[Dastins O'Hellorens]]
* ''[[Hauschka]]''
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Bazelevs Company]]''
* ''[[Film Rites]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[101 Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|9|Toronto kinofestivāls|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = 
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     =
}}
'''"Strāvas karš"''' ({{val|en|The Current War}})  ir 2017. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Neitaniela Filbrika tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir [[Alfonso Gomezs-Redžons]]. Galvenos tēlus atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Toms Holands]], [[Maikls Šenons]] un [[Nikolass Holts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|9||bez}} Toronto filmu festivālā.

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Havajas vulkānu nacionālais parks
| native_name         = ''Hawaiʻi Volcanoes National Park''
| iucn_category       = II
| photo               = Pāhoehoe and Aa flows at Hawaii.jpg
| photo_alt           = 
| photo_caption       = 
| photo_width         = 295
| photo2              = Hawaii Volcanoes National Park.gif
| photo2_alt          = 
| photo2_caption      = Nacionālā parka karte
| photo2_width        = 
| map_type            = Havajas
| map_caption         = 
| map_relief          = yes
| map_size            = 305
| map_label           = Havajas vulkānu<br />{{nobr|nacionālais parks}}
| latd  =  19 | latm  = 23 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 155 | longm = 12 | longs =  | longEW = W
| type                = 
* [[Nacionālais parks]]
* [[Biosfēras rezervāts]]
| location            = {{vieta|ASV|Havaju salas|Havajas}}
| nearest_city        = [[Hilo]]
| area                = 21 380 ha
| established         = {{dat|1914|8|1|N|bez}}
| visitation_num      = 1 693 005
| visitation_year     = 2014
| governing_body      = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| url                 = 
| child               = 
| embedded            = 
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = 
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = viii
|        designation1_date = 1987 <small>(11. sesija)</small>
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/409 409]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Havajas vulkānu nacionālais parks''' ({{val|en|Hawaiʻi Volcanoes National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Havaja|Havajā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pie salas dienvidaustrumu krasta.

'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

'''Polderis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> (no {{val|nl|polder}}) ir ar [[dambis|aizsargdambjiem]] norobežota nosusināta platība [[paliene|palienēs]], piejūras [[zemiene|zemienēs]], jūrai atkarotās teritorijās. Veido [[hidroloģija|hidroloģisku]] sistēmu, kura režīmu regulē mākslīgi. T.s. ziemas jeb nepārplūstošie polderi [[pali|palos]] neapplūst, pretēji t.s. vasaras jeb pārplūstošajiem polderiem. Latvijā 1984. gadā bija polderi apm. 40 000 ha platībā. Par polderi sauc arī ar dambjiem vai [[meliorācija]]s grāvjiem norobežotu [[mārša|māršu]] vai mitrāju. Milzīgas polderu platības ir [[Nīderlande|Nīderlandē]].

'''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Emma Goldmane<br />''Emma Goldman'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center | 
|-
| '''Dzimusi''' || {{dat|1869|6|27}}<br />[[Kauņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{LTU}})
|-
| '''Mirusi''' || {{dat|1940|5|14}}<br />[[Toronto]], {{CAN}}
|}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dasmariņasa
 | official_name            = ''Dasmariñas''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/2/2/1
| image1                   = Dasmariñas skyline.JPG
| image2                   = Dasmariñas jf9441 12.JPG
| image3                   = 9073Dasmariñas Imus City Landmarks Barangays 18.jpg
| image4                   = DasmariñasChurchjf9321 04.JPG
| image5                   = 6150Dasmariñas City Landmarks Barangays 36.jpg
| image6                   = 
}}
 | image_caption            = 
 | image_flag               = 
 | image_seal               = 
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             = 
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 
 | image_map                = 
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Kavite]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1867/1917
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2009
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 75
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 90.13
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 703141
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   = 
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 14 | latm = 20 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 56 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4114, 4115, 4126
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 117
 | website                  = {{URL|http://www.dasmarinas.gov.ph/}}
 | footnotes                = 
}}

[[Kategorija:Berģi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Berģi]]

{{coord|display=title|56|58|57|N|24|08|21|E|type:landmark_scale:300000}}
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca
| org/group           = 
| image               = Traumpunkts uzņemšana.JPG
| alt                 = 
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas traumpunkts un uzņemšanas nodaļa
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| logo                = 
| logo_size           = 
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Duntes iela 22|3s=Duntes iela (Rīga)}}
| healthcare          = 
| funding             = 
| type                = 
| speciality          = 
| standards           = 
| emergency           = 
| helipad             = 
| affiliation         = 
| patron              = 
| network             = 
| beds                = 
| founded             = 1946
| closed              = 
| demolished          = 
| website             = {{URL|www.tos.lv}}
| other_links         = 
}}
'''Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca''' ir ārstniecības iestāde, kas atrodas [[Duntes iela (Rīga)|Duntes ielā 22]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Pašreizējā slimnīcas vadītāja ir Anita Vaivode.<ref name="delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/nomaina-traumatologijas-slimnicas-vaditaju.d?id=43406521|title=Nomaina Traumatoloģijas slimnīcas vadītāju|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2014|5|20||bez}}}}</ref>

'''Perlamutra mākoņi''' jeb polārie stratosfēras mākoņi ir [[mākoņi]], kas veidojas ļoti lielā augstumā virs [[Zeme]]s (20—30 km) un sastāv no [[ledus]] kristāliņiem vai ļoti aukstiem [[ūdens]] pilieniem. Tie ir plāni un tiem viegli tiek cauri [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. Šos mākoņus var novērot ļoti reti, parasti 55—60° platumos pēc [[saulriets|saulrieta]] un pirms [[saullēkts|saullēkta]]. Dienā spožās [[gaisma]]s dēļ tie nav redzami. 

[[Kategorija:Salaca]]

{{Tēla infokaste
| name          = Bārbija
| series        = 
| color         = pink
| image         = [[File:Barbie Logo.svg|250px]]
| caption       = Bārbijas logotips
| first         = {{dat|1959|3|9|N|bez}}
| last          = 
| creator       = [[Rūta Handlere]]
| portrayer     = 
| voice         = 
| lbl1          = 
| data1         = 
| lbl2          = 
| data2         = 
| lbl3          = 
| data3         = 
| nickname      = 
| alias         = 
| species       = 
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    = 
| title         = 
| family        = 
| spouse        = Kens Karsons
| significantother = 
| children      = 
| relatives     = 
| religion      = 
| nationality   = 
| lbl21         = 
| data21        = 
| lbl22         = 
| data22        = 
| lbl23         = 
| data23        = 
| extra-hdr     = 
| lbl31         = 
| data31        = 
| lbl32         = 
| data32        = 
| lbl33         = 
| data33        = 
}}
'''Bārbija''' ({{val-en|Barbie}}) ir [[lelle]], kuru kopš 1959. gada ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Mattel]]''. Tās autore ir [[Rūta Handlere]].

]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c. 

{{catmore}}
{{Commonscat|Photosynthesis}}

'''Komikss''' ({{val|en|comics}}, no ''comic strips'' — 'komiskās sloksnes') jeb '''attēlstāsts'''<ref>[https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&q=att%C4%93lst%C4%81sts&id=1375342&g=5 Sinonīmu vārdnīca]</ref> ir vairāku secīgu, viens aiz otra izvietotu [[zīmējums|zīmējumu]] kopums, kurā attēlots kāds bieži vien komisks sižets.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=371}}</ref> Zīmējumos varoņu teiktais ir parādīts [[runas burbulis|runas burbulī]], bet paskaidrojošais teksts — atsevišķā rāmītī zīmējuma stūrī. Komikss var būt gan atsevišķs izdevums, piemēram, [[komiksu žurnāls]], vai arī kā [[komiksu sleja|sleja]] kāda [[laikraksts|laikrakstā]]. [[Japāna|Japāņu]] komiksi tiek saukti par [[manga|mangu]].

{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
<br />{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=<!-- Since this is NOT a real caption, override text "center" --><div style= "text-align: left;">Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana</div>|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

{{infokaste+}}

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums =
|           attēls = 2011-07-31 Russula queletii.jpg
|       att_izmērs = 250px 
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Russula queletii|Kelē bērzlape}}
|           valsts = Fungi
|        valsts_lv = Sēnes
|       nodalījums = Basidiomycota 
|    nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
|            klase = Hymenomycetes 
|         klase_lv = Himēnijsēnes
|            kārta = Russulales 
|         kārta_lv = Bērzlapju rinda 
|           dzimta = Russulaceae
|        dzimta_lv = Bērzlapju dzimta 
|            ģints = Russula
|         ģints_lv = Bērzlapju ģints
|             suga = R. queletii
|          suga_lv = Kelē bērzlape
|         binomial = Russula queletii
|         sinonīmi = 
|      kategorijas = nē
}}
'''Kelē bērzlape''' (''Russula queletii'') ir [[bērzlapju ģints]] [[bazīdijsēnes|bazīdijsēne]]. Tā ir sastopama [[Eiropa]]s mežos, kaļķainās augsnēs, kur sēne veido [[mikoriza|mikorizu]] ar [[egles|eglēm]]. Kelē bērzlapes cepurīte ir 3—10 cm plata purpurvioleta vai vīnsarkana, vidū bieži tumšāka, lapiņas ir bālganā vaska krāsā, bet sēnes kātiņš ir 2—8 cm garš, pelēcīgi violets vai sarkanīgs, reizēm balts. Kelē bērzlapei raksturīga [[ērkšķogas|ērkšķogu]] vai [[āboli|ābolu]] kompota smarža.<ref>[http://latvijas.daba.lv/augi_senes/senes/smarzas.shtml Sēņu aromāti], latvijas.daba.lv. Dr. biol. emer. Edgars Vimba. Atjaunots: {{Dat|2013|03|19}}.</ref>
Sēnes garša ir ļoti sīva un pēc ieēšanas nereti var būt vēdergraizes, tāpēc Kelē bērzlapi uzskata par uzturā nelietojamu sēni.

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Ardžeša
| citvaloda      = ro
| oriģinālnosaukums = Argeș
| attēls            = Arges rivier.jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Ardžeša
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = [[Fegeraši]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=21 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{ROU}}
| garums            = 350
| iztekas_augstums  = 2030
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 
| caurtece          = 73
| gada_notece       = 
| baseins           = 12 550
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Rumānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH<sub>3</sub>COO)<sub>2</sub> · 3H<sub>2</sub>O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75&nbsp;°C (trihidrāts),<br /> 204&nbsp;°C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH<sub>3</sub>COO)<sub>2</sub>) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi. <!-- par iegūšanu ir no Britannica -->
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{mazais burts}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = grep
| title                  = 
| logo                   = <!-- Image name is enough -->
| logo caption           = 
| logo size              = 
| logo alt               = 
| screenshot             = <!-- Image name is enough -->
| caption                = 
| screenshot size        = 
| screenshot alt         = 
| collapsible            = 
| author                 = [[Kens Tomsons]]<ref name=history102>{{grāmatas atsauce|last=Kernighan|first=Brian|title=The Unix Programming Environment|url=https://archive.org/details/unixprogramminge0000kern|year=1984|publisher=Prentice Hall|isbn=0-13-937681-X|pages=[https://archive.org/details/unixprogramminge0000kern/page/102 102]}}</ref><ref>[https://medium.com/@rualthanzauva/grep-was-a-private-command-of-mine-for-quite-a-while-before-i-made-it-public-ken-thompson-a40e24a5ef48 “grep was a private command of mine for quite a while before i made it public.” -Ken Thompson], By Benjamin Rualthanzauva, Published on Feb 5, 2014, Medium</ref>
| developer              = 
| released               = 1974. gada novembrī<ref name=history102 />
| discontinued           = 
| latest release version = 
| latest release date    = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
| latest preview version = 
| latest preview date    = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
| status                 = 
| programming language   = 
| operating system       = 
| platform               = 
| size                   = 
| language               = 
| language count         = <!-- Number only -->
| language footnote      = 
| genre                  = 
| license                = 
| alexa                  = 
| website                = 
| standard               = 
| AsOf                   = 
}}
'''grep''' ir [[komandrindas saskarne|komandrindas]] utilītprogramma, ko izmanto, lai vienkārša teksta datu kopās meklētu rindas, kuras atbilst [[regex|regulārām izteiksmēm]]. Tās nosaukums cēlies no [[ed (teksta redaktors)|ed]] komandas ''g/re/p'' ('''''g'''lobally search a'' '''''r'''egular '''e'''xpression'' and '''''p'''rint''), kas veic tādu pašu darbību: veic globālu meklēšanu pēc regulāras izteiksmes un izdrukā visas atbilstošās rindas.<ref>Hauben et al. 1997, Ch. 9</ref><ref name="etymology">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.catb.org/~esr/jargon/html/G/grep.html |title=grep |accessdate=2006-06-29 |last=Raymond |first=Eric |authorlink=Eric S. Raymond |work=Jargon File }}</ref> Grep sākotnēji tika izstrādāts ''[[Unix]]'' operētājsistēmai, bet mūsdienās ir pieejams visām ''Unix'' līdzīgajām sistēmām.

{{Sportista infokaste
 |               vārds = Fricis Hofmanis
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm = 
 | piktogramma_2 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Fritz Hofmann''
 |              attēls = Fritz Hofmann.gif
 |             att_izm = 
 |            paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = 
 |              dz_dat = {{dat|1871|6|19}}
 |             dz_viet = {{flaga|Vācija|empire}} [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]], (tagad {{karogs|Vācija}})
 |             mir_dat = {{dat|1927|7|14}}
 |            mir_viet = {{flaga|Vācija}} [[Berlīne]], [[Veimāras Republika]], (tagad {{karogs|Vācija}})
 |             tautība = [[Vācietis]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Vācija|empire}} [[Vācijas Impērija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]], [[Vingrošana]]
 |          disciplīna = 
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 4
 |         os_lab sasn = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = 
 |             dzimums = V
 |           atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula =

{{Notiek kosmolidojums}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2476''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2476''
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]] 
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2475]]'', ''[[Kosmos-2477]]''
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             = 
| Beigu_datums           = 
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 2011-064A
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2475]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2477]]''
}}
'''''Kosmos-2476''''' (''Космос-2476'') ir [[Krievija]]s [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists {{dat|2011|11|4||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas [[GLONASS-M]] aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 744. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 3.<ref name="ianc.rsa" />

'''Kupers''' var būt:

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Asteroīdu pilsēta
| operators = 
| attēls = Asteroid-City-plakats.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * Vess Andersons
* [[Stīvens Raless]]
* [[Džeremijs Dosons]]
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Stīvens Pārks]]
* [[Ruperts Frends]]
* [[Maija Hoka]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Hongs Čau]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Margota Robija]]
* [[Tonijs Revolori]]
* [[Džeiks Raians]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Asteroid City''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2023|6|7|Latvija|2023|6|16|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14230388/|title=Asteroid City (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Asteroīdu pilsēta"''' ({{Val|en|Asteroid City}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeisons Švarcmans]], [[Skārleta Johansone]], [[Toms Henkss]], [[Džefrijs Raits]], [[Tilda Svintone]], [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Adriens Brodijs]], [[Līvs Šreibers]], [[Houpa Deivisa]], [[Stīvens Pārks]], [[Ruperts Frends]], [[Maija Hoka]], [[Stīvs Karels]], [[Mets Dilons]], [[Hongs Čau]], [[Vilems Defo]], [[Margota Robija]], [[Tonijs Revolori]], [[Džeiks Raians]] un [[Džefs Goldblūms]].

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Remtes pagasts
| karte             = Remtes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Remte
| platība           = 156,1
| iedzīvotāji       = 634<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 634 / 156.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Alas infokaste
| name = Vinterala
| photo = 
| photo_width = 
| photo_caption = 
| map = Latvija
| relief = jā
| location = {{vieta|Latvija|Cēsis}}
| lat_d = 57| lat_m = 18|lat_s = 24| lat_NS = N
| long_d = 25| long_m = 15| long_s = 22| long_EW = E
| depth = 40,5 m
| width = 5 m
| height_variation = 4,4 m
| altitude = 
| discovery = 
| geology = 
| entrance_count = 
| entrance_list = 
| difficulty = 
| hazards = Aizbrukusi
| access = Neiespējama
| visitors = 
| features = Mākslīga
| website = 
}}
'''Vinterala''' bija [[smilšakmens]] [[ala]], kas atradās [[Vintergrava|Vintergravā]], [[Cēsis|Cēsīs]].<ref name=alas.lv>{{tīmekļa atsauce|last1=Krauze|first1=Indulis|title=Vinterala (sabrukusi)|url=http://www.alas.lv/ala.php?ala=196|website=alas.lv|accessdate={{dat|2018|1|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305060834/http://www.alas.lv/ala.php?ala=196|archivedate={{dat|2016|03|05||bez}}}}</ref> Vinterala bija otra lielākā ala [[Latvija|Latvijā]] [[Tilpums|tilpuma]] ziņā (lielākā ir [[Gūtmaņa ala]]).<ref name="alas Latvijā"/>  Nobrukumi alā sākās jau ap 1974. gadu, ala ievērojami iebruka 1984. gadā, kad tajā varēja ielīst tikai četrrāpus, bet 1990. gadā tās ieeja aizbruka pilnībā.<ref name="alas.lv"/> Pirms aizbrukšanas tās garums bija 40,5 m,<ref name="alas.lv"/> platums bija līdz 5 m, griestu augstums — līdz 4,4 m un kopējais alas tilpums bija 325 m.<sup>3</sup><ref name="alas Latvijā">{{Grāmatas atsauce |title=''Alas Latvijā'' |last=Eniņš |first=Guntis |authorlink=Guntis Eniņš |coauthors= |year= |publisher=Zvaigzne ABC |location= |isbn=9984-36-111-X |page=70 |pages= |url= |accessdate=2018-01-31}}</ref> Ala daļēji veidota mākslīgi — to izraka balto [[Smiltis|smilšu]] ieguvei.<ref name="alas Latvijā"/><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Latvijas zudušie dabas pieminekļi: Vinterala|url=http://www.dabasretumi.lv/Zudusie/Vinterala.htm|website=dabasretumi.lv|publisher=Dabas retumu krātuve|accessdate={{dat|2018|1|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304190320/http://www.dabasretumi.lv/Zudusie/Vinterala.htm|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> Tiek uzskatīts, ka daļa pazemes eju vēl ir saglabājušās.<ref name="alas.lv"/> Šīs alas, tāpat kā apkārt esošās Vintergravas un tai cauri tekošās [[Vinterupīte]]s nosaukums radies no [[Muižniecība|muižnieka]] Vintera vārda, kam piederēja alai apkārt esošā zeme. Senās [[Enciklopēdija|enciklopēdijās]] Vinterala kļūdaini minēta kā lielākā un dziļākā ala visā Latvijā, lai gan tās garums nesasniedz pat 50 metrus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Nozīmīgākie objekti Gaujas ielā Cēsīs|url=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?id=2691052&&g=3|website=letonika.lv|publisher=Tilde|accessdate={{dat|2018|1|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304201915/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?id=2691052&&g=3|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref>

Par '''psihedēlisko pieredzi''' modernajā [[psihofarmakoloģija]]s zinātnē un dažādos filozofiskos, psiholoģiskos, neiroloģiskos un reliģiskos diskursos dēvē [[mainīgie apziņas stāvokļi|apziņas stāvokli]], ko izraisa daudzi [[halucinogēni]] un [[empatogēni]], ir īpaši [[psihedēliskie halucinogēni|psihedēliskās vielas]].

'''Tramps''' var būt:
* [[Donalds Tramps]] (''Donald John Trump''; 1946) — amerikāņu uzņēmējs un politiķis, 45. ASV prezidents;
* [[Džads Tramps]] (''Judd Trump''; 1989) — Anglijas snūkerists.

{{cita nozīme|garšvielu|jonu savienojumiem|sāļi}}

{{atjaunināt}}
{{papildu atsauces+}}

[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas vijolnieki| Vijolnieces]]

{{Karaliskas personas infokaste
|name = Tutmoss III
|name-orig = 
|image = Thutmosis III-2.jpg
|imgw = 214
|caption = Tutmosa III statuja
|reign = 1479.—1425. gads p.m.ē.
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =[[Hatšepsuta]]
|successor =[[Amenhoteps II]]
|spouse =
|issue = 
|house =18. dinastija
|father =[[Tutmoss II]]
|mother =[[Iseta]]
|birth_date =1481. gadā p.m.ē.
|death_date =1425. gadā p.m.ē.
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Valdnieku ieleja|KV34}}
}}
'''Tutmoss III''' bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 18. dinastijas laikā. Bija prasmīgs karotājs.

'''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)<sub>3</sub>), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

[[Kategorija:Talsu novada pagasti|Libagu]]
[[Kategorija:Talsu apriņķis|Libagu]]
[[Kategorija:Talsu rajons|Libagu]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skultes pagasts
| karte             = Skultes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Skultes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Skultes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Mandegas
| platība           = 146,5
| iedzīvotāji       = 2 098<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2098 / 146.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.skulte.lv
}}
'''Skultes pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] krastā. Robežojas ar sava novada [[Vidrižu pagasts|Vidrižu]], [[Limbažu pagasts|Limbažu]] un [[Liepupes pagasts|Liepupes]] pagastiem, kā arī [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novada]] [[Saulkrastu pagasts|Saulkrastu]] un [[Sējas pagasts|Sējas]] pagastiem.

{{infokaste+}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Urusovs
|     vārds_orig = ''Александр Иванович Урусов''
|         attēls = Урусов Александр Иванович.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = jurists, literatūras un teātra kritiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

'''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

{{infokaste+}}
'''Augusts Buhholcs''' (''August Wilhelm Buchholtz'', dzimis {{dat|1803|2|15}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1875|5|29}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[pedagogs]], [[bibliofīls]], [[numismāts]] un [[kolekcionārs]]. [[Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s dibinātājs un tās vēlākais direktors.

{{infokaste+}}

, [[Dievs (baltu mitoloģija)|Dievs]], [[Laima]] (1932. g.)]]
'''Dievība''' ir atzīta [[Pārdabiskums|pārdabiska]] un [[Nemirstība|nemirstīga]] būtne, kuru uzskata par dievišķu un svētu. Tās tiek attēlotas dažādos veidolos, visbiežāk kā cilvēkveidīgas vai garīgas būtnes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dictionary.com/browse/god|title=Definition of god {{!}} Dictionary.com|website=www.dictionary.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Ja dievība ir cilvēkveidīga, tad tā tiek personificēta ar kādu noteiktu [[Dzimums|dzimumu]] un [[Dzimte (socioloģija)|dzimtu]]. Vīriešu dzimtas dievība ir '''dievs''', bet sieviešu — '''[[dieviete]]'''. Pat ja attiecīgā dievībā nav cilvēkveidīga, tā parasti tiek personificēta ar kādu noteiktu dzimtu.

{{TCPIPmodelis}}
'''Interneta protokolu kopums''' ir [[sakaru protokols|sakaru protokolu]] kopums, kas realizē [[protokolu steks|protokolu steku]] uz kā darbojas [[internets]]. To mēdz saukt arī par '''TCP/IP''', pēc diviem svarīgākajiem tā protokoliem — [[Pārraides vadības protokols|Pārraides vadības protokola]] (TCP)(transporta slānī) un [[Intertīkla Protokols|Intertīkla Protokola]] (IP)(tīkla slānī), kas bija vieni no pirmajiem definētajiem tīklu protokoliem.

'''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

un gaiši zaļā [[Dienvidaustrumāzija]]]]

{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|latviskā terminoloģija}}
{{atveidošana+}}
'''Datubāze''' ir [[informācija]]s kopums ar noteiktu struktūru. Par datubāzi var saukt jebkuru strukturētas informācijas kopumu.

{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

{{Commonscat|Personal life}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maģiskais Maiks
| attēls                   = Magic Mike.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magic Mike''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = 
* [[Niks Vešlers]]
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Karolīns]]
| scenārija autors         = Rīds Karolīns
| galvenajās lomās         = 
* [[Čenings Teitums]]
* [[Alekss Petifers]]
* [[Kodijs Horns]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Džo Maganielo]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[Extension 765]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|6|24|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012|title=Magic Mike|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100938/http://bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike.htm|title=Magic Mike (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|167,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = [[Maģiskais Maiks XXL]]
| imdb                     = 
}}
'''"Maģiskais Maiks"''' ({{val|en|Magic Mike}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Alekss Petifers]], [[Kodijs Horns]], [[Mets Boumers]], [[Olīvija Manna]], [[Džo Maganielo]] un [[Metjū Makonahijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|5||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Maģiskais Maiks XXL]]".

'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH<sub>2</sub>)<sub>2</sub>CO + H<sub>2</sub>O → CO<sub>2</sub> + 2NH<sub>3</sub>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Elizabete: Zelta laikmets
| attēls = Elizabeth golden poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Elizabeth: The Golden Age''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Šekars Kapurs]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Džonatans Kavendišs]]
| scenārija autors = * [[Maikls Hirsts]]
* [[Viljams Nikolsons]]
| galvenajās lomās = * [[Keita Blanšeta]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Džefrijs Rašs]]
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Ebija Korniša]]
| mūzika = * [[Kreigs Ārmstrongs]]
* [[A. R. Rāmans]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Working Title Films]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2007|10|12|ASV|2007|11|2|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/elizabeth-golden-age-2007|title=Elizabeth: The Golden Age|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921001621/https://www.bbfc.co.uk/releases/elizabeth-golden-age-2007}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goldenage.htm|title=Elizabeth: The Golden Age (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 23, 2018}}</ref>
| iepriekšējā = [[Elizabete (filma)|Elizabete]]
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Elizabete: Zelta laikmets"''' ({{val|en|Elizabeth: The Golden Age}}) ir 2007. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Šekars Kapurs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|12||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Galvenās lomas filmā atveido [[Keita Blanšeta]], [[Klaivs Ouens]], [[Džefrijs Rašs]], [[Edijs Redmeins]], [[Rīss Ivanss]] un [[Ebija Korniša]]. Filma ir turpinājums 1998. gada filmai "[[Elizabete (filma)|Elizabete]]".

'''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

[[Kategorija:Abinieki]]

{{Citas nozīmes|uzņēmumu|Patria|Patria}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Patria Oyj''
| logo             = 
| caption          = 
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        = 
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 1997. gads
| founder          = 
| defunct          = 
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = militārā rūpniecība
| products         = bruņotās mašīnas, ieroči, sakaru sistēmas, izlūkošanas sistēmas 
| services         = militārā aprīkojuma dzīves cikla atbalsta pakalpojumi
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = Somijas valsts(50,1 %), ''[[Kongsberg Defense & Aerospace]]'' (49,9 %)
| num_employees    = > 3000
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = [https://www.patriagroup.com patriagroup.com]
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
'''''Patria Oyj''''' ir [[Somija]]s uzņēmums, militārās jomas pakalpojumu un risinājumu sniedzējs. Tas ir dibināts 1997. gadā, apvienojot vairākus Somijas militāro un aviācijas sistēmu ražotājus.

{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Karaliskais Kārļa (Karolinskas) institūts
|attēla_nos   = Karolinska institutes flagga 2012.jpg
|att_izm      = 167px
|att_apraksts = Institūta karogs
|moto         = ''Att förbättra människors hälsa'' 
|dibin        = 1810
|valsts       = Zviedrija
|vieta        = [[Solna]], [[Stokholmas lēne]]
|tips         = sabiedriski finansēta
|dotācijas    = 
|rektors      = Ole Petter Ottersen (2020)
|pasniedz     = 813 (2020)<ref name="KI" />
|studenti     = 6481 studenti, 2039 [[doktoranti]] (2020)<ref name="KI">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ki.se/en/about/karolinska-institutet-in-brief|title=Karolinska Institutet in brief|publisher=Karolinskas institūts}}</ref>
|publik       = 
|asociācijas  = 
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://ki.se// ki.se/]
}}

[[Kategorija:XML]]
[[Kategorija:Datorstandarti]]

[[Kategorija:Zāles]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Holivudlenda
| operators = 
| attēls = Hollywoodland film.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Allens Kulters]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Adriens Brodijs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Hollywoodland''
| studija = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''Back Lot Pictures''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''Focus Features''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2006|9|8|ASV}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3447162369/|title=Hollywoodland |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|9}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Holivudlenda"''' ({{Val|en|Hollywoodland}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Allens Kulters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Adriens Brodijs]], [[Daiena Leina]], [[Bens Afleks]] un [[Bobs Hoskinss]].

'''OGLE2-TR-L9b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE2-TR-L9]], kas atrodas 1901 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0413 AU un [[gads]] uz tās ilgst tikai 2,485534 dienas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE2-TR-L9b, tad uz tās būtu 1914&nbsp;°C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]]. 

{{vikisaites+}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Pauls Ivans Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Iwan von Lieven''
|         attēls = Pauls Līvens pirms Pirmā pasaules kara.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Pauls Līvens savā automobilī
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}}) 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]] {{GBR}} 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Pauls Hermanis Līvens (1821—1881); Natālija fon der Pālena (1842—1920)
|          brāļi = [[Anatols Leonīds Līvens]] (1873—1937)
|          māsas = Marija (1877—1907); Aleksandra (1879—1974); Sofija (1880—1964)
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon Taube, 1876—1964)
|          bērni = Marija (1907), Leonīds (1909), Aleksandrs (1919—1988)
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = jā 
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Līvens''' ({{val|de|Paul von Lieven}}, 1875—1963) bija [[Smiltenes muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|Dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] projekta autors (1908—1911).

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija permanganāta kristālrežģis<br /><br />Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO<sub>4</sub>
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240&nbsp;°C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO<sub>4</sub>) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

'''Tekstilrūpniecība''' (no {{val|la|textile}} — '[[audums]]') ir [[vieglā rūpniecība|vieglās rūpniecības]] nozare, kurā notiek dažādu [[materiāls|materiālu]] un [[priekšmets|priekšmetu]] ražošana no [[augu valsts]] šķiedrām, piemēram, no [[kokvilna]]s, no dzīvnieku šķiedrām, piemēram, [[zīds]]. Tekstilrūpniecībā tiek ražoti arī [[sintētiskie materiāli]], piemēram, [[neilons]], [[poliesters]] un [[akrils]]. Dabisko un sintētisko materiālu ražošanas attiecībā ir aptuveni vienāda.

'''Kartogrāfija''' ir zinātne un joma, kas pēta un izstrādā metodes [[Zeme]]s virsmas attēlošanai ar abstraktiem simboliem. Karšu veidošanas tehnika ir pietiekami specifiska lai to varētu uzskatīt par atsevišķu nozari, kas pāraug [[zinātne|zinātnē]].

'''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pagājusī nakts
| operators = 
| attēls = Last Night (2010 film) poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Mesija Tedžedina]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Sems Vortingtons]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Gijoms Kanē]]
| mūzika = [[Klints Mansels]]
| oriģinālnos = ''Last Night''
| studija = ''[[Gaumont]]''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''Gaumont''
* ''[[Tribeca Film]]''
* ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|18|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Pagājusī nakts"''' ({{Val|en|Last Night}}) ir 2010. gada [[Francija|Francijas]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Mesija Tedžedina]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Sems Vortingtons]], [[Eva Mendesa]] un [[Gijoms Kanē]].

'''Ahtems Seitablajevs''' ([[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]:  ''Ahtem Şevket oğlu Seit-Abla'', [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ахтем Шевкетович Сеітаблаєв'', dzimis [[1972. gads|1972]]. gada [[11. decembris|11. decembrī]] [[Jangijula|Jangijulā]], [[Taškentas apgabals|Taškentas apgabalā]], [[Uzbekijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] izcelsmes [[Ukraina|Ukrainas]] aktieris un režisors.

{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Priekules rajons
| karte = 
| ģerboņa_attēls = 
| ģerboņa_nosaukums = 
| ģerboņa_platums = 
| centrs = [[Priekule]]
| iedz = 
| plat = 
| pils = [[Priekule]]
| robež =
| mlapa = 
}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Fitoekstrakcija''' ir viens no [[fitoremediācija]]s veidiem, kur [[augi]] no [[augsne]]s vai [[ūdens]] uzņem un akumulē piesārņojošus elementus vai savienojumus. Auga saknes uzņem vielas un savienojumus no [[substrāts|substrāta]] un koncentrē tās kādā auga daļā, piemēram, [[lapas|lapās]]. Tā rezultātā ūdenī vai augsnē samazinās [[piesārņojums]]. Fitoekstrakciju visbiežāk izmanto substrāta attīrīšanai no [[neorganiskā ķīmija|neorganiskiem]] piesārņotājiem, piemēram, [[smagie metāli|smagajiem metāliem]] vai Na<sup>+</sup> sāļiem.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Južnosuhokumska
| official_name = ''Южно-Сухокумск''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = 
| image_caption = 
| image_flag = 
| image_seal = 
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Jujno-Sukhokumsk.png
| shield_link = 
| flag_link = 
| shield_size = 
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption = 
| pushpin_label_position = 
| pushpin_map1 = 
| pushpin_map_caption1 = 
| pushpin_label_position1 = 
| map_caption = 
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 = 
| subdivision_name2 = 
| established_title = 
| established_date = 
| government_type = 
| leader_title = 
| leader_name = 
| area_magnitude = 
| area_total_km2 = 91,70
| area_land_km2 = 
| area_water_km2 = 
| area_urban_km2 = 
| area_metro_km2 = 
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes = 
| population_total = 10503
| population_urban = 
| population_metro = 
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 44
| latm = 40
| lats = 
| latNS = N
| longd = 45
| longm = 39
| longs = 
| longEW = E
| postal_code_type = 
| postal_code = 
| elevation_footnotes = 
| elevation_m = 
| website = 
| footnotes = 
}}'''Južnosuhokumska''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Южно-Сухокумск'') ir pilsēta [[Krievija|Krievijā]], [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 10,5 tūkstoši iedzīvotāju.

{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
'''Vairāku paraugu kropļojumnovērse''' ir viena no metodēm, ko izmanto [[3D grafika|datorgrafikā]], kā panākt pilna sižeta kropļojumnovērsi jeb ''full-scene anti-aliasing'' (FSAA). Izmantojot "Multisampling" (turpmāk - vairāku paraugu iegūšanu), katra [[pikselis|pikseļa]] malas pikseļu paraugs tiek ņemts vairākas reizes. Katram iegūtajam paraugam, kurš tiek atlasīts, tiek piemērota neliela nobīde uz visām ekrāna koordinātām. Šī nobīde ir mazāka par faktisko pikseļu lielumu. Iegūstot vidējo vērtību no visiem šiem paraugiem, rezultāts ir vienmērīgāka [[krāsu pāreja]] malās. Atšķirībā no ''super-paraugu'' iegūšanas jeb ''supersampling'' (SSAA), kas var izraisīt to, ka tie paši pikseļi tiek attēloti vairākas reizes uz viena pikseļa, ''MSAA'' vada fragmentu programmu tikai vienu reizi pikselī. Tomēr ar ''MSAA'' tiek veikti vairāki dziļuma / trafaretu salīdzinājumi katram paraugam, viens katram no apakšparaugiem, kas dod ģeometrijas apakšpikseļu telpisko precizitāti un skaistas, izlīdzinātas malas daudzstūriem.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name = ''Hôtel Hyatt Regency Paris Étoile''
| image = 
| image_size = 
| caption = 
| alternate_names = 
| building_type = [[Debesskrāpis]]
| architectural_style = 
| location = {{vieta|Francija|Parīze}}
| map = Parīze
| latd = 48| latm = 52| lats = 40.576 | latNS = N
| longd = 2| longm = 16| longs = 55.04 | longEW = E
| iso_region =
| roof = 
| top_floor = 
| height = 137 m
| tip = 
| observatory = 
| floor_count = 38
| elevator_count = 15
| start_date = 
| end_date = 1974
| completion date =
| opening = 
| floor_area = 
| cost = 
| architect = Henri Guibout, Serge Maloletenkov, Yves Betin,George Wong
| developer = 
| main_contractor = 
| structural_engineer = 
| references = 
| embedded = 
{{designation list | embed=yes
| designation1 =
| designation1_offname = 
| designation1_date =
| designation1_number = 
}}
}}

'''[[Līklīnijas kustība|Līklīnijas]] pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas. '''Līklīnijas [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai''' abi ir sānu virzieni, kuri abi vērsti vienā virzienā. Katrs no ienākošā pamatvirziena sāk atzaroties zem atšķirīga leņķa un ar atšķirīgiem rādiusiem. Līklīnijas pārmiju pārvedai ir divi matemātiskie centri - katram atzarojumam savs centrs. Ārējam ceļam, kuram rādiuss likumsakarīgi būs vienmēr lielāks, ekspluatācijas parametri būs labāki. Līklīnijas pārmiju pārvedas iebūvē līknē un tā ir alternatīva vienkāršajai pārmiju pārvedai, kad vietējie apstākļi neatļauj iebūvēt taisno virzienu. Līklīnijas pārmiju pārvedām pārvedlīkņu ārējam pavedienam ierīko paaugstinājumu nedzēstā centrbēdzes paātrinājuma dzēšanai. Par paaugstinājuma lieluma noteikšanas orientieri parasti nosaka ienākošo pamatvirzienu ar lielāko rādiusu. Tomēr pārāk liels vai pārāk mazs paaugstinājums atkarībā no izteiktās kravspriedzes plūsmas virziena pārslogos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kaitīgo telpu un krustenis īsā laikā kļūs nederīgs. Līklīnijas pārmiju pārvedām ordinātas parasti atliek no rāmjsliežu salaidnes pa pieskari. Ordinātas no auklas pret ārējo sliežu pavedienu būs pieaugošas.
==Attēlu galerija==
<gallery>
Attēls:Eisenbahnweiche Bogenweiche.jpeg|Līklīnijas pārmiju pārveda ar mazu rādiusu. Labā
Attēls:I19 952 Gütersloh TWE, Weiche 80.jpg|Labā
Attēls:NBS-Ebensfeld-Erfurt-Verbindungskurve-Nord-02.jpg|Kreisā
</gallery>

'''Tirgus stratēģija''' nosaka galvenos uzņēmuma [[tirgdarbība]]s mērķus. Tirgus stratēģija izriet no uzņēmuma biznesa mērķiem, kuru sasniegšanai tā tiek izstrādāta. Tirgus stratēģijas mērķu īstenošanai tiek izstrādāts detalizētāks [[tirgvedības plāns]]. Tirgus stratēģija norāda "kas" ir jāsasniedz, kamēr mārketinga plāns demonstrē "kā" tas tiks izdarīts. Mārketinga stratēģijā parasti iekļauj: galvenos tirgus mērķus, [[Pozicionēšana (tirgzinība)|pozicionējuma]] aprakstu, īstermiņa un ilgtermiņa tirgus mērķus.<ref>[https://www.thebalance.com/first-steps-to-marketing-a-small-business-2295223 Marketing Strategy vs. Marketing Plan]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas |title=Ne soli bez mārketinga stratēģijas |access-date={{dat|2017|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102945/http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas }}</ref>

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),<br />dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,<br />Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe<sub>7</sub>(CN)<sub>18</sub>
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140&nbsp;°C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe<sub>4</sub>[Fe(CN)<sub>6</sub>]<sub>3</sub>]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Roma
| attēls                   =  Roma theatrical poster.png
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Roma''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Alfonso Kuarons]]
| producents               = 
* [[Gabriela Rodrigeza]]
* [[Nikolass Seliss]]
* Alfonso Kuarons
| scenārija autors         = Alfonso Kuarons
| galvenajās lomās         =
* [[Jalitsa Aparisio]]
* [[Marina de Tavira]]
| mūzika                   = 
| operators                = Alfonso Kuarons
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Espectáculos Fílmicos El Coyúl]]''
* ''[[Pimienta Films]]''
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Esperanto Filmoj]]''
| izplatītājs              = 
* ''Espectáculos Fílmicos El Coyúl''
* ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|21|ASV|2018|12|14|Meksika}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/roma-2018|title=Roma|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = 
* {{USA}}
* {{MEX}}
| valoda                   = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Roma"''' ({{val|en|Roma}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Alfonso Kuarons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Jalitsa Aparisio]] un [[Marina de Tavira]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

{{infokaste+}}

{{Citas nozīmes|kauliem|riba|riba}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Ribas |
  Latin        = costae |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Image122.gif |
  Caption      = Cilvēka riba |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

s landtāga sēžu nams, tagad [[Latvijas Saeima]]s nams]]
'''Landtāgs''' ({{val|de|Landtag}} — ‘zemes sapulce’) ir pārstāvju sapulce vācvalodīgajās zemēs (pavalstīs) [[Vācija|Vācijā]] un [[Austrija|Austrijā]]. Vēsturiski landtāgi pastāvēja arī [[Svētā Romas impērija|Svētajā Romas impērijā]], [[Livonija|Livonijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes hercogistē]], vēlāk arī [[Somijas lielhercogiste|Somijas lielhercogistē]], [[Igaunijas guberņa|Igaunijas]], [[Kurzemes guberņa|Kurzemes]] un [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņās]].

'''Bioinformātika''' ir [[zinātne]], kur tiek izmantotas [[matemātika|matemātiskās]] un [[informācija|informātiskās]] metodes, lai atrisinātu dažādas ar [[bioloģija|bioloģiju]] saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto [[datormodelēšana|datormodelēšanu]], [[matemātiskais modelis|matemātiskos modeļus]] vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir [[datu ieguve]] par dažādiem [[genoms|genomiem]] un šo datu [[analīze]].

{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Mālpils lidlauks
| attels                     = 
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   = 
| paraksts2                  =
| IATA                       = 
| ICAO                       = EVMP
|lat_deg=57|lat_min=2|lat_sec=49|lat_dir=N 
|lon_deg=24|lon_min=56|lon_sec=46|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Mālpils
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = 
| ipasnieks                  = 
| atrasanas_vieta            = [[Mālpils pagasts]], [[Siguldas novads]]
| elevation-f                = 371<ref>VFR Guide Latvia 2008</ref>
| elevation-m                = 113
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 18/36
| r1-length-f                = 
| r1-length-m                = 400
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 
| lidojumu_skaits            = 
| majas_lapa                 = 
}}
'''Mālpils lidlauks''' (ICAO: '''EVMP''') ir nesertificēts lidlauks [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Mālpils pagasts|Mālpils pagastā]]. Izvietojies novada ziemeļdaļā pie [[Bukas (Mālpils pagasts)|Buku]] ciema 4,5 km no [[Mālpils]] centra. Lidlaukā ir viens {{nobr|400 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats asfalta seguma skrejceļš.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://myairfields.com/item/malpils-1836/ |title=MyAirfields.com Mālpils (18/36) |access-date={{dat|2014|07|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150508200913/http://myairfields.com/item/malpils-1836/ |archivedate={{dat|2015|05|08||bez}} }}</ref> Izbūvēts padomju laikā un izmantots kā lauksaimniecības lidlauks.<ref>[http://www.forgottenairfields.com/latvia/riga/malpils-s681.html Abandoned & Little-Known Airfields]</ref> 2013. gadā lidlauks pārdots izsolē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aprinkis.lv/sabiedriba/pasvaldibas/item/13567-izsole-vienigajam-pretendentam-pardota-malpils-lidlauka-apbuve |title=Izsolē vienīgajam pretendentam pārdots Mālpils lidlauks |access-date={{dat|2014|07|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131031102613/http://www.aprinkis.lv/sabiedriba/pasvaldibas/item/13567-izsole-vienigajam-pretendentam-pardota-malpils-lidlauka-apbuve |archivedate={{dat|2013|10|31||bez}} }}</ref>

'''Iespiešana''' jeb '''drukāšana''' (no {{val|de|drucken}} — 'spiest (grāmatas)'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:236 |page=232 |accessdate={{dat|2020|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:236 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>) ir [[teksts|tekstu]] un [[attēls|attēlu]] izgatavošana un pavairošana ar mehānisku vai elektroniski mehānisku [[iespiedmašīna|iespiedmašīnu]] uz [[papīrs|papīra]] vai cita materiāla uzklājot iespiedkrāsu. Iespiešana ļauj iegūt daudz vienādu tekstu un attēlu kopiju. Iespiešana radās kā veids, kā paātrināt [[grāmata|grāmatu]] kopiju izgatavošanu. Sākumā grāmatu kopiju veidošana bija ļoti lēns process, jo notika teksta [[rakstīšana|pārrakstīšana]] ar roku. Ar [[iespiedmašīna]]s izgudrošanu drukāšana kļuva ātrāka un vieglāka. Mūsdienās datorizēta iespiešana ar datoru ļauj radīt simtiem lappušu minūtē. Iespiešanu izmanto, lai radītu grāmatas, [[žurnāls|žurnālus]], [[banknote]]s, [[ģeogrāfiskā karte|kartes]], [[plakāts|plakātus]], [[kartiņa]]s un [[uzlīme]]s.

ar insekticīdiem apsmidzina [[rīsi|rīsu]] lauku]]
'''Insekticīdi''' (no {{val|la|insectum}} — 'kukaiņi' un {{val|la|caedo}} — 'nogalinu') ir [[pesticīdi]], ko izmanto [[Kukaiņi|kukaiņu]] apkarošanai un iznīcināšanai. Daudzi agrāk plaši lietotie insekticīdi, it sevišķi [[hlors|hloru]] un [[fosfors|fosforu]] saturošie organiskie savienojumi, vairs netiek lietoti, jo tie ir ļoti indīgi un dabā nesadalās. 

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klients
| attēls                   = Clientfilmposter.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Client''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               = 
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         = 
* [[Roberts Gečels]]
* [[Akiva Goldsmans]]
* (pēc [[Džons Grišams|Džona Grišama]] romāna "Klients" motīviem)
| galvenajās lomās         = 
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Entonijs Lapaglija]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Osijs Deiviss]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Alcor Films]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|20|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/client-1994|title=The Client|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|117,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=client.htm|title=The Client|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     =
}}
'''Klients''' ({{val|en|The Client}}) ir 1994. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Breds Renfro]], [[Mērija-Luīze Pārkere]], [[Entonijs Lapaglija]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Osijs Deiviss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|20||bez}}.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Butadiēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=Н<sub>2</sub>С=СН—СН=СН<sub>2</sub>
|molmasa=54,09
|blīvums=šķidrā fāze 640
|kušanas temperatūra=-108,9&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=-4,4&nbsp;°C
}}
'''1,3-butadiēns''' (butadiēns, divinils, eritrēns, Н<sub>2</sub>С=СН—СН=СН<sub>2</sub>) ir vienkāršākais [[alkadiēni|alkadiēns]] ar konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Butadiēns ir bezkrāsaina gāze ar specifisku smaku. 

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Poracanthodes menneri.jpg
| att_nosaukums = Išnakantveidīgās ([[Poracathodes menneri]]).
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Acanthodii 
|      klase_lv = Akantodes
|         kārta = Ischnacanthiformes
|      kārta_lv = Išnakantveidīgās
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Ischnacanthidae}}
* † {{TaksoSaite|Poracanthodidae}}
|   kategorijas = nē
| binomial = Ischnacanthiformes <small>Berg, 1940</small>
}}

'''Vols''' var būt:

'''Elzasas padomju republika''' ([[Franču valoda|franču]]: ''République alsacienne des conseils'', [[Vācu valoda|vācu]]: ''Elsässische Räterepublik'') bija [[Padomju republikas|padomju republika]], kas tika proklamēta 1918. gada 10. novembrī [[Elzasa-Lotringa|Elzasas]] teritorijā (tagad [[Augšreina|Augšreinas]] un [[Lejasreina|Lejasreinas]] departamenti) un pastāvēja līdz [[Francijas Trešā republika|Francijas]] aneksijai.

{{navbox
|name = Fudzjaņa
|title = [[Fudzjaņa]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Cjuaņdžou]]
* [[Džandžou]]
* '''[[Fudžou]]'''
* [[Lunjaņa]]
* [[Naņpina]]
* [[Ninde]]
* [[Putiaņa]]
* [[Saņmina]]
* [[Sjameņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Fudzjaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības‎]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Zemes tālizpētes pavadoņi]]

{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Neatgriezeniskais
  | attēls                    = Irreversible_ver2.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Irréversible''
  | žanrs                     = 
  | valsts                    = {{FRA}}
  | režisors                  = [[Gaspars Noē]]
  | producents                = * [[Brahims Čihua]]
* [[Vinsents Kasels]]
  | scenārija autors          = Gaspars Noē
  | mūzika                    = Tomass Bangelters
  | galvenajās lomās          = * [[Monika Belluči]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Albērs Dipontels]]
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2002|5|22}}
  | ilgums                    = 97 minūtes
  | valoda                    = [[franču valoda|franču]]
  | ienākumi                  = 5,8 miljoni eiro
  | imdb                      = 0290673
}}
"'''Neatgriezeniskais'''" ({{val|fr|Irréversible}}) ir 2002. gada Francijas trillera filma, kuras režisors ir [[Gaspars Noē]]. Filmai ir nelineārs [[stāstījums]]. Filmas mūziku komponēja [[Tomass Bangelters]], kas vislabāk zināms kā [[hausmūzika]]s grupas ''[[Daft Punk]]'' dalībnieks.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Hiparhs
|     vārds_orig = {{gree|Ἵππαρχος}}
|         attēls =
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[190 p.m.ē.]]
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Nīkeja]], [[Bitīnija]]<br>([[Iznika]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = ap [[120 p.m.ē.]]
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = [[Roda]]<br>({{GRE}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = 
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeometrija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[trigonometrija]]s pamatlicējs, Zemes ass [[precesija]]s atklājējs
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Perisoreus canadensis mercier2.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Corvidae
|     dzimta_lv = Vārnu dzimta
|         ģints = Perisoreus
|      ģints_lv = Bēdroži
|          suga = Perisoreus canadensis
|       suga_lv = Kanādas bēdrozis
|      binomial = Perisoreus canadensis<br /> <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     izplatība = 
|   kategorijas = nē
}}
'''Kanādas bēdrozis''' jeb '''pelēkais bēdrozis''', arī '''pelēkais sīlis''' (''Perisoreus canadensis'') ir neliela auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[putns]], kas sastopams visā [[Ziemeļamerika]]s ziemeļu boreālajā zonā. Izdala 9 [[pasuga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2020]</ref>

{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Īstie saistaudi'''  ir viens no trijiem [[Saistaudi|saistaudu]] veidiem. Pārējie ir [[šķidrie trofiskie audi]] ([[asinis]], [[Limfātiskā sistēma|limfa]]) un [[balstaudi]].

{{Personas infokaste
|          vārds = Rihards Aleksandrs Georgs Vīners
|     vārds_orig = ''Richard Alexander Georg Wühner''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Tarvastas pagasts, [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Pleskava]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

{{nosaukums slīprakstā}}

'''Alūksnes komturs''' (vācu: ''Komtur von Marienburg'') bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[Alūksnes pils]] pārvaldnieks un karavadonis ordeņa rīkotajos karagājienos. 

Cilvēki ar uzvārdu '''Krūza''' var būt:

'''31. marts''' ir gada 90. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (91. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 275 dienas. Gada pirmā ceturkšņa pēdējā diena.

[[Kategorija:Matemātika]]
[[Kategorija:Elektrodinamika]]

'''Demokrātiskais sociālisms''' ir [[politiska ideoloģija]], kas aizstāv [[demokrātija|demokrātisku]] valsts pārvaldi kopā ar [[ražošanas līdzekļi|ražošanas līdzekļu]] sociālu kopīpašumu, bieži iestājoties arī par [[darbavietas demokrātija|demokrātisku darbavietu pārvaldi]]. Terminu "demokrātiskais sociālisms" reizēm lieto tāpat kā "[[sociālisms]]", bet pievieno "demokrātiskais", lai to nošķirtu no [[marksisms-ļeņinisms|marksistu-ļeņinistu]] tipa sociālisma, kurš parasti tiek uzskatīts par nedemokrātisku.

{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
<br />{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=<!-- Since this is NOT a real caption, override text "center" --><div style= "text-align: left;">Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana</div>|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

'''Svītrkods''' ir [[informācija]]s vizuāls attēlojums uz virsmas ierīcēm nolasāmā formātā. Svītrkodu var nolasīt ar optisko [[skeneris|skeneri]] (svītrkodu nolasītāju).

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kentuki
| official_name             = ''Kentucky''
| other_name              = 
| settlement_type         = Štats
| image_flag              = Flag of Kentucky.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Kentucky.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Bluegrass State''
| motto                   = ''United we stand, divided we fall''
| anthem                  = 
| capital                 = [[Frankforta]]
| largest_city            = [[Luisvila]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         = 
| image_map               = Kentucky in United States.svg
| mapsize                 = 
| map_caption             = Kentuki atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| government_footnotes    = 
| government_type         = 
| governing_body          = 
| leader_title            = [[ASV gubernators|Gubernators]]
| leader_name             =Laura Kelija (D) 
| area_footnotes          = 
| area_magnitude          = 
| area_total_km2          = 104659
| area_land_km2           = 
| area_water_km2          = 
| area_water_percent      = 
| area_rank               = 
| elevation_max_m         = [[Bleka kalns]] 1263
| elevation_min_m         = 78
| population_footnotes    = 
| population_total        = 4339367
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         = 
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 91,27%<br />melnie - 7,98%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 34%<br />[[katoļi]] - 10%<br />nereliģiozi - 47%
| timezone                = [[Centrālais laiks|CST]] un [[Eastern Time Zone|EST]]
| utc_offset              = -6 un UTC-5
| website                 = {{URL|http://kentucky.gov}}
| footnotes               =
| blank_name              = Pievienošanās ASV
| blank_info              = {{dat|1792|6|1}}
| blank1_name             = Štata putns
| blank1_info             = [[sarkanais kardināls]] (''Cardinalis cardinalis'')
| blank2_name             = Štata zieds
| blank2_info             = [[zeltslotiņas]] (''Solidago'')
| blank3_name             = [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] biedri
| blank3_info             = 6 (no 435)
}}

'''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

'''Mīna''' ir slepeni vai retāk atklāti uzstādīta munīcija, kas [[Eksplozija|uzsprāgst]] zināmos apstākļos, noteiktā laika sprīdī. Nosaukums ''mīna'' radies no franču valodas — "ierakts".

'''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

{{infokaste+}}
'''Varidotis''' jeb '''Varidots no Autines''' ({{val-la|Waridote de Antine}}) bija kristīts [[Jersika (valsts)|Jersikai]] padotās latgaļu [[Autīne]]s zemes vecākais 13. gadsimta sākumā, kas kopā ar [[Satekle]]s kungu [[Rūsiņš|Rūsiņu]], [[Trikāta]]s kungu [[Tālivaldis|Tālivaldi]] un [[Cēsis|Cēsu]] kungu [[Cēsu Bertolds|Bertoldu]] bija noslēdzis militāru savienību un piedalījās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karos]] pret [[igauņi]]em.

{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Обыкновенный гоголь (Bucephala clangula, m), Коломенское.tif
|  att_nosaukums = [[Gaigala]] (''Bucephala clangula'')
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
| ģints=Bucephala
| ģints_lv=Gaigalas
|       binomial = Bucephala <small>([[Spencer Fullerton Baird|Baird]], 1858)</small>
|    kategorijas = nē
}}

'''Divali''' (''Diwali'') ir [[hinduisms|hinduisma]] gaismu svētki, kas tiek atzīmēti katru gadu rudenī.<ref name="OED-Diwali" /><ref name="britannica" /> Vieni no populārākajiem svētkiem hinduismā, Divali simbolizē "gaismas uzvaru pār tumsu, labā uzvaru pār ļauno un zināšanu uzvaru pār nezināšanu". "Gaisma" ir zināšanu un apziņas [[metafora]].<ref name="Heiligman31" /><ref name="htoday" /><ref name="ReferenceA" />

{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Oskars Kasass
 | vārds_orig              = ''Óscar Casas''
 | attēls                  = 
 | attēla izmērs           = 
 | komentārs               = 
 | dz. vārds               = Oskars Kasass Sjēra
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1998|09|21}}
 | dz. vieta               = [[Barselona]], [[Spānija]]
 | miršanas datums         = 
 | miršanas vieta          = 
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = [[Aktieris]], [[modele]]
 | darbības gadi           = 2005—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = Begonja Vargasa (2018—2021)
 | mājaslapa               = http://oscarcasas-sierra.blogspot.com.es
 | paraksts                = 
 | akadēmijasbalva         = 
 | afibalva                = 
 | arielabalva             = 
 | BFTMAbalva              = 
 | cēzarabalva             = 
 | emibalva                = 
 | filmfarebalva           = 
 | geminibalva             = 
 | zeltateļabalva          = 
 | zeltaglobusabalva       = 
 | zeltaavenesbalva        = 
 | gojasbalva              = 
 | gremībalva              = 
 | iftbalva                = 
 | lorensaolivjēbalva      = 
 | NAACPbalva              = 
 | nacionālāsfilmasbalva   = 
 | SAGbalva                = 
 | tonijasbalva            = 
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = 
}}
'''Oskars Kasass Sjēra''' ({{val-es|Óscar Casas Sierra}}; {{dat|1998|09|21}}) ir spāņu [[aktieris]] un [[modele|modelis]].

'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki: 
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi. 

{{Citas nozīmes|embrionālo attīstību|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maksa par bailēm
| operators = 
| attēls = SalairedelapeurR350.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = trilleris, piedzīvojumu filma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Īvs Montāns]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Folko Lulli]]
* [[Pēters van Eiks]]
* [[Vera Kluzo]]
| mūzika = [[Žoržs Oriks]]
| oriģinālnos = ''Le Salaire de la peur''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''Cinédis''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|4|22}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Maksa par bailēm"''' ({{Val|fr|Le Salaire de la peur}}) ir 1953. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Īvs Montāns]], [[Šarls Vanels]], [[Folko Lulli]], [[Pēters van Eiks]] un [[Vera Kluzo]]. Filma balstīta uz [[Žoržs Arno|Žorža Arno]] tāda paša nosaukuma 1950. gada romānu.

[[Kategorija:Skeletonisti]]
[[Kategorija:Ukrainas sportisti]]

[[Kategorija:Citoloģija]]

'''Starptautiskais standarta seriālizdevuma numurs''' ({{val|en|International Standard Serial Number}}; '''ISSN''') ir unikāls numurs, kas sastāv no astoņām zīmēm, ar ko var identificēt [[periodiskā literatūra|periodikas izdevumu]]. Šis ir starptautiski akceptēts apzīmējums seriālo izdevumu reģistrēšanai un identificēšanai. Parasti numurs ar [[defise|defisi]] tiek sadalīts divos četrzīmju numuros, kurā pēdējais ir kontrolcipars, tas var būt 0—9 vai [[10 (skaitlis)|X]].

[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]

{{Parka infokaste
| name = Prāters
| photo = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| photo_width = 
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Austrija|Vīne|Lepoldštate}}
| lat_d = 48.2161
| long_d = 16.3956
|map=Vīne
| region = AT
| area = 
| created = 
| operator = 
| visitation_num = 
| website = 
}}
'''Prāters''' ({{val|de|Prater}}) ir publisks [[parks]] [[Lepoldštate]]s rajonā [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], starp [[Donava|Donavu]] un [[Donavas kanāls|Donavas kanālu]]. Tajā ietilpst arī parka ziemeļos esošais Prātera izklaides un atrakciju parks (''Wurstelprater'') ar [[Vīnes Milzu panorāmas rats|Vīnes Milzu panorāmas ratu]] pie tā ieejas. Parka teritorija ir izstiepta ap 5 km garumā, paralēli Donavai, lielāko parka daļu aizņem Zaļais Prāters (''Grüner Prater''). Tā nosaukumu saista ar [[latīņu valoda]]s vārdu ''pratum'' — [[pļava]].

{{Personas infokaste
| alma_mater = [[Magdalen College (Oxford)|Magdalēnas koledža, Oksforda]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Daglass Marijs
| vārds_orig = ''Douglas Murray''
| attēls = DouglasMurray2019 crop.jpg
| att_nosaukums = Marijs 2019.gadā
| dz_gads = 1979
| dz_mēnesis = 7
| dz_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
| dz_diena = 16
| nodarbošanās = Rakstnieks, politiskais komentētājs
}}
'''Daglass Kīrs Marijs''' ({{val|en|Douglas Kear Murray}}; dzimis 1979. gada 16. jūlijā [[Londona|Londonā]], [[Anglija|Anglijā]]<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.theaustralian.com.au/arts/review/europe-immigration-identity-islam-douglas-murray-warns-of-dangers/news-story/cce6fc74cd80a27e75f1d0eacba3dfda|title=Europe: immigration, identity, Islam: Douglas Murray warns of dangers|publisher=|work=The Australian|access-date=12 September 2018|date=26 August 2017|last=Monk|first=Paul}}</ref>) ir [[Briti|britu]] [[Konservatīvisms|konservatīvs]] autors un politikas komentētājs.<ref name="ES2017">{{Ziņu atsauce|url=https://www.standard.co.uk/lifestyle/london-life/douglas-murray-on-immigration-islam-and-identity-a3530586.html|title=Douglas Murray on immigration, Islam and identity|work=The Evening Standard|date=4 May 2017|last=Law|first=Katie}}</ref> Viņš [[2007]]. gadā nodibināja Sociālās kohēzijas centru (''Centre for Social Cohesion''), kas kļuva par daļu no Henrija Džeksona biedrības, kur viņš bija asociētais direktors no [[2011]]. līdz [[2018]]. gadam. Viņš ir arī Lielbritānijas politikas un kultūras žurnāla ''[[Skatītājs|The Spectator]]'' asociētais redaktors.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://henryjacksonsociety.org/people/professional-staff/directors/douglas-murray/|title=Douglas Murray|last=|first=|publisher=Henry Jackson Society|access-date=29 August 2016|date=}}</ref>

{{Commonscat|File managers}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Laidu pagasts
| karte             = Laidu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Laidu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Laidu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Laidi
| platība           = 114,97
| iedzīvotāji       = 1119<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1119 / 115 round 1}}
| izveidots         = 1954
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = 
}}
'''Laidu pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām. Tas robežojas ar sava novada [[Turlavas pagasts|Turlavas]], [[Snēpeles pagasts|Snēpeles]], [[Raņķu pagasts|Raņķu]] un [[Rudbāržu pagasts|Rudbāržu]] pagastiem un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Kazdangas pagasts|Kazdangas]] pagastu. 

{{jāuzlabo|vajag labāku definīciju}}

{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Hamm''''' var būt:

{{DEFAULTSORT:Kraslava}}
{{Commonscat|Krāslava}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Johans Kristofs Baumbahs
|     vārds_orig = ''Johann Christoph Baumbach''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums =  
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1742
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1801
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}

[[Kategorija:Mongolija]]

[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|N]]

{{DEFAULTSORT:Szefpavari}}
{{Commonscat|Chefs}}

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>8</sub>H<sub>8</sub>O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=202&nbsp;°C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С<sub>6</sub>H<sub>5</sub>–СО–СН<sub>3</sub>) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

'''Ištaras vārti''' bija astotie [[Babilonija]]s iekšpilsētas vārti. Tie bija četri uz kvadrāta pamatnes celti torņi ar arkveida ieeju, aiz kuras sākās galvenā [[maģistrāle]] — procesiju ceļš. Šo ceļu uzskatīja par svētu, jo tas veda uz Bābeles galveno templi, tā saucamo «Esagilu», kas bija celts par godu dievam Mardukam. Procesiju [[ceļš]] bija izbruģēts ar [[kaļķakmens]] plāksnēm un inkrustēts ar sarkanu [[brekčija|brekčiju]]. Pilsētas mūris, vārtu torņi, sienas gar procesiju ceļu bija celti no dedzinātiem ķieģeļiem, pie kam uz ķieģeļiem ciļņa tehnikā bija attēloti [[lauvas]], [[vērši]], [[pūķis|pūķi]] — dievu simboli. Ciļņus klāja krāsaina [[glazūra]].

[[Kategorija:Ezeri]]

{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Mauthauzenes koncentrācijas nometne
| image        = Bundesarchiv_Bild_192-334,_KZ_Mauthausen,_Garagenhofeinfahrt.jpg
| image size   =
| caption      = Mauthauzenes nometnes vārti
| alt          =
| map          = Austrija
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 48.256944 |latNS = N
| longd        = 14.501111 |longEW = E
| location     = {{vieta|Austrija|Augšaustrija}}
| built by     =
| operated by  = 
* ''DEST''
* ''[[Schutzstaffel]]'' (SS)
| original use = 
| construction = 1938
| in operation = 1938 – 1945
| gas chambers =
| prisoner type= 
| inmates      = lielākā daļa padomju un poļu ieslodzīto
| killed       =  starp 122 766 un 320 000 cilvēku
| liberated by = 
* {{USA}}
* {{dat|1945|5|3|N|bez}}
| notable inmates = [[Pēteris Junge]]<br>[[Artūrs Kaminskis]]<br>[[Antonīns Novotnijs]]
| notable books   =
| website      = {{url|https://www.mauthausen-memorial.org/}}
| box width    =
| color        =
}}

{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alberts Delanuā
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Albert Delannoy''
 |              attēls = 
 |             att_izm = 
 |            paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = 
 |      dzimtais vārds = 
 |              dz_dat = {{dat|1881}}
 |             dz_viet = 
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet = 
 |             tautība = 
 |              garums = 
 |               svars = 
 |            spēlē ar = 
 |            karj ieņ = 
 |             iesauka = 
 |           mājaslapa = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|FRA}}, [[Francija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = [[tāllēkšana]] un [[trīssoļlēkšana]]
 |            tvēriens = 
 |             kar_sāk = 
 |            kar_beig = 
 |            treneris = 
 |         bij_treneri = 
 |               trenē = 
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 
 |         os_lab sasn = 
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite = 
 |           pč_dalība = 
 |          pč_medaļas = 
 |         pč_lab sasn = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = 
 |             dzimums = V
 |           atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula = 
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= 
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = 
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|            ģints = Tretomphalus
|        ģints_lv = Tretomfali
|            suga = Tretomphalus bulloides
|        binomial = <small>(d'Orbigny, 1839)</small>
|       izplatība = 
|      iedalījums =
|     kategorijas = nē
}}
'''''Tretomphalus bulloides''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Rosalinīdas|rosalinīdu]] dzimtā. Sugu 1839. gadā aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]] kā ''Rosalina bulloides'', bet 1880. gadā vācu zoologs [[Kārlis Augusts Mebiuss]] to iedalīja jaunizveidotajā [[Tretomfali|tretomfalu]] ģintī. ''Tretomphalus bulloides'' ir tretomfalu ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Melnā jūra|Melnajā jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Karību jūra]]s reģionā, [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] un pie [[Japāna]]s.<ref>[https://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=113184#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Betula humilis Fruchtstand.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. humilis
| suga_lv = Zemais bērzs
| kategorijas =nē
}}

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Niks Sabo
 |    vārds_orig = ''Nicholas Szabo''
 |        attēls = 
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = 
 |       dz_gads = 
 |    dz_mēnesis = 
 |      dz_diena = 
 |      dz_vieta = 
 |     m_dat_alt = 
 |        m_gads = 
 |     m_mēnesis = 
 |       m_diena = 
 |       m_vieta = 
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība = ungārs
 |  nodarbošanās = 
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = V
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = 
 |    alma_mater = [[Vašingtonas Universitāte]]
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}
'''Niks Sabo''' ({{val-en|Nick Szabo}}) ir [[datorzinātne|datorzinātnieks]], [[tiesību zinātne|jurists]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]], kas pazīstams ar saviem pētījumiem par [[viedais līgums|viedajiem līgumiem]] un [[ciparnauda|ciparnaudu]].

]]
'''Krievu diaspora''' ir [[krievi]] un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus [[Krievija]]s.

muzejs ]]
'''Hellēnisms''' ir antīkās vēstures periods no aptuveni 336. gada p.m.ē., [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra Lielā]] valdīšanas sākuma, līdz aptuveni 30. gadam p.m.ē., kad [[Senā Roma|Romas impērija]] pilnībā pakļāva [[Senā Grieķija|grieķus]]. Pēc cita uzskata tas ilga līdz 529. gadam m.ē., kad [[Justiniāns I]] slēdza hellēnistu filozofu skolas un akadēmijas.<ref>[http://www.thephora.net/forum/showthread.php?t=35184] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160313041822/http://thephora.net/forum/showthread.php?t=35184 |date={{dat|2016|03|13||bez}} }} Par Justiniānu I un hellēnismu {{en ikona}}</ref>
Hellēnisma kultūra uzplauka ap 280. gadu p.m.ē., kad īpaši attīstīta bija [[matemātika]], [[filozofija]], [[māksla]], it īpaši [[Ēģipte]]s pilsētā Aleksandrijā.

ar telemetru, kas pārraida ziņas par tās atrašanās vietu]]
'''Telemetrija''' ir automatizēts sakaru process, kurā mērījumus un citus datus ievāc no tāliem vai nepieejamiem objektiem un pārraida uz nolasīšanas iekārtu.<ref name=NTRS>{{cite web|title=Telemetry: Summary of concept and rationale|url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1987STIN...8913455|work=NASA report|publisher=SAO/NASA ADS Physics Abstract Service|accessdate=19 December 2014}} {{en ikona}}</ref> '''Telemetrs''' ir iekārta ar [[sensors|sensoru]], kas šos datus pārraida.

'''Ministrs''' ({{val-fr|ministre}})<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 474. lpp.</ref> ir [[valdība]]s biedrs, kurš politiski<ref name="jtv">Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 159.lpp.</ref> vada kādu no [[ministrija|ministrijām]].<ref name="lpe">{{LPE|6|710}}</ref> Parasti ministrus ieceļ izpildvaras "galva", piemēram, Latvijā tas ir [[premjerministrs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca. — R., Zinātne, 2000 |access-date={{dat|2011|07|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150512155841/http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |archivedate={{dat|2015|05|12||bez}} }}</ref>

ar četriem ravelīniem]]
'''Ravelīns''' ({{val|la|ravelere}} — 'atdalīt') ir trīsstūrveida [[nocietinājums]], kas atrodas [[kurtīne]]s priekšā, [[aizsarggrāvis|aizsarggrāvja]] priekšpusē pa vidu starp [[bastions|bastioniem]]. Tika izmantots, lai ar uguni atbalstītu bastionus un aizsargātu pieejas [[cietoksnis|cietoksnim]].

{{DISPLAYTITLE:''will.i.am''}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds             = ''will.i.am''
|Attēls            = Flickr - moses namkung - Black Eyed Peas 1.jpg
|Att_izm           = 250px
|Apraksts          = Will.i.am [[2009. gads|2009]]. gadā
|Fons              = solists
|Dz_vārds          = Viljams Džeimss Adamss jaunākais
|Pseidonīms        = ''will.i.am''
|Dzimis            = {{dat|1975|3|15}}
|Miris             = 
|Vieta             = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti       = [[balss]], [[basģitāra]], [[bungas]]
|Žanrs             = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popreps]]
|Nodarbošanās      = dziedātājs, producents, aktieris
|Gadi              = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija  = ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'', ''[[BBE Records|BBE]]'', ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'',
''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī     = ''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa             = [https://will.i.am will.i.am]
|Dzimums           = V
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma<br /><br />Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na<sub>2</sub>S
|              molmasa = 78,0452 
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176&nbsp;°C (bezūdens sāls)<br />100&nbsp;°C (pentahidrāts)<br />50&nbsp;°C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20&nbsp;°C)<br />39 g/100 ml (50&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na<sub>2</sub>S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Keslera sindroms''' jeb '''efekts''' ir teorētiska ap [[Zeme|Zemi]] esošo [[Kosmiskie atkritumi|kosmisko atkritumu]] daļu skaita lavīnveida palielināšanās savstarpējo sadursmju rezultātā, kas nākotnē var nopietni traucēt cilvēces lidojumus [[Kosmiskā telpa|kosmosā]] un [[Mākslīgais pavadonis|mākslīgo pavadoņu]] izvešanu [[Orbīta|orbītā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/zinamais-nezinamaja/ints-kesans-runas-ka-derigos-izraktenus-turpmak-raksim-ari-kosmo.a94215/|title=Ints Ķešāns: Runas, ka derīgos izrakteņus turpmāk "raksim" arī kosmosā, jāuztver nopietni|website=lr1.lsm.lv|access-date=13.08.2021|date=31.10.2017}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.gov-civ-guarda.pt/watch-scientists-melt-satellite-part-save-us-from-space-junk|title=Zinātnieki izkausē satelīta daļu, lai glābtu mūs no kosmosa atkritumiem|website=lv.gov-civ-guarda.pt|access-date=13.08.2021}}</ref>

[[Kategorija:Šveices sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]

'''Tīrais iekšzemes produkts''' ('''TIP''') ir [[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] un pamatkapitāla [[Nolietojums|nolietojuma]] jeb amortizācijas starpība. Dziļākai analīzei [[Bilance|bilanču]] sastādīšanai dažkārt nepieciešams "tīrs" lielums bez amortizācijas radītā "svešķermeņa". Atskaitot no [[IKP]] amortizācijas atskaitījumus, iegūst tīro iekšzemes produktu. "Tīro" rādītāju joprojām kropļo [[uzņēmējdarbība]]s [[netiešie nodokļi]]. Netiešie nodokļi ir tiešs pielikums cenām. Praktiski runa ir par [[pievienotās vērtības nodoklis|pievienotās vērtības nodokli]], [[akcīzes nodoklis|akcīzes nodokli]], [[muitas nodoklis|muitas nodokli]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Makroekonomika |author=Georgs Lībermanis |year=2006 |publisher=Kamene |location=Rīga |isbn=9789984758381 |pages=28—29}}</ref>

'''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''DC Comics''
| logo             = 
| caption          = 
| type             = 
| traded_as        = 
| genre            = 
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 1934 (kā ''National Allied Publications'')
| founder          = Malkolms Vīlers-Nikolsons
| defunct          = 
| location_city    = 
| location_country = 
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = 
| products         = 
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = 
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = {{URL|http://www.dccomics.com}}
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
'''''DC Comics, Inc''''' ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar komiksu un ar to saistītu mediju izdošanu. To dibināja 1934. gadā kā ''National Allied Publications''.<ref name=origin>{{Tīmekļa atsauce | title=DC Entertainment Chronology | url=http://www.comicbookbin.com/dcchronologyplatinumage_001.html | accessdate=October 18, 2008}}</ref> Uzņēmums ir daļa no ''DC Entertainment'', kas pieder ''[[Warner Bros.]] Entertainment'' uzņēmumam,<ref name="CBRDE">{{Tīmekļa atsauce|url=http://robot6.comicbookresources.com/2009/09/dc-entertainment-what-we-know-so-far/|title=DC Entertainment - what we know so far|last=Melrose|first=Kevin|date=October 10, 2009|publisher=Comic Book Resources|accessdate=September 11, 2009|archive-date={{dat|2016|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160601111626/http://robot6.comicbookresources.com/2009/09/dc-entertainment-what-we-know-so-far/}}</ref> kas savukārt pieder ''[[WarnerMedia]]''. ''DC Comics'' ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā [[Supermens|Supermenu]], [[Betmens|Betmenu]], Robinu, [[Brīnumsieviete|Brīnumsievieti]], Zaļo Laternu, Zibsni, Leksu Lutoru, [[Džokers (tēls)|Džokeru]], Kaķsievieti, Pingvīnu, ģenerāli Zodu, Divseji un citus. Uzņēmums arī publicē komiksus, kas nav saistīti ar ''[[DC Universe]]'', tostarp "[[Sargi]]" (''Wachers''), "[[V ir vendeta]]", ''[[Fables]]'' un daudzus citus komiksus, ko publicē ar ''[[Vertigo]]'' preču zīmi.

{{BioTakso infokaste|binomial=Populus balsamifera|attēls=Populus balsamifera.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus balsamifera|suga_lv=Balzāma papele|kategorijas=nē}}

{{Commonscat|Education in Austria|Izglītība Austrijā}}

{{Navbox with columns
|name  = Matrikss
|title = "[[Matrikss (filmu sērija)|Matrikss]]"
|state = uncollapsed
|colstyle = text-align:center;background:plain;

[[Kategorija:Adatzivjveidīgās]]

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Šajo
| citvaloda      = sk
| citnosaukums      = Slana
| oriģinālnosaukums = Slaná
| citvaloda2      = hu
| citnosaukums2      = Šajo
| oriģinālnosaukums2 = Sajó
| attēls            = A_Sajó_a_sajónémeti_Várhegyről.JPG
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = 
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = [[Stolicas kalni]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Tisa]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=20 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=38 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=49 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{SVK}}, {{HUN}}
| garums            = 229
| iztekas_augstums  = 1280
| ietekas_augstums  = 85
| kritums           = 
| caurtece          = 70
| gada_notece       = 
| baseins           = 12 700
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Slovākija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Parīze—Nica
| current_event = 2021. gada Parīze—Nica
| image         = [[Image:Paris-Nice logo.png]]
| date          = Marts
| region        = {{FRA}}
| localnames    = 
| nickname      = Brauciens pretī saulei
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = Daudzdienu sacensības
| organiser     = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director      = Kristians Prudhomme
| first         = 1933
| number        = 80 (2022. gadā)
| last          = 
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Alfonss Šeperss]]
| mostwins      = {{flaga|IRL}} [[Šons Kellijs]]<br>(7 reizes)
| mostrecent    = {{flaga|SLO}} [[Primožs Rogličs]]
}}

{{BioTakso infokaste
|         attēls = Hypophthalmichthys_molitrix_Hungary.jpg
|  att_nosaukums = [[Baltais platpieris]] (''Hypophthalmichthys molitrix'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Xenocyprididae
|      dzimta_lv = Melnvēderu dzimta
|          ģints = Hypophthalmichthys
|       ģints_lv = Platpieri
|       binomial = Hypophthalmichthys <small>([[Pieter Bleeker|Bleeker]], 1860)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Platpieri, platpieru ģints''' (''Hypophthalmichthys'') ir viena no [[melnvēderu dzimta]]s (''Xenocyprididae'') ģintīm, kas apvieno 3 [[saldūdens]] zivju sugas.<ref>[http://fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Xenocyprinae&genus=Hypophthalmichthys&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Hypophthalmichthys]</ref> Visas ģints sugas ir [[Āzija]]s izcelsmes zivis, bet divas no tām — [[baltais platpieris]] un [[raibais platpieris]] — plaši introducētas daudzviet pasaulē.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/166081/0 IUCN: Hypophthalmichthys molitrix]</ref><ref name=iucn>[http://www.iucnredlist.org/details/166172/0 IUCN: Hypophthalmichthys nobilis]</ref> Tās izmanto pārtikā, kā arī, lai dīķos ierobežotu [[aļģes|aļģu]] augšanu.<ref name=iuc/> Visas trīs sugas savos dabīgajos izplatības areālos ir apdraudētas vai gandrīz apdraudētas dēļ pārāk intensīvas zvejniecības, ūdenstilpju piesārņojuma un dzīvošanai piemērotas vides izzušanas (uz upēm sabūvētie aizsprosti traucē zivju populācijai attīstīties).<ref name=iuc/><ref name=iucn/><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/166886/0 IUCN: Hypophthalmichthys harmandi]</ref>

{{Senvietas infokaste
| name           = Aizkraukles pilskalns
| alternate_name = Augstie kalni
| image          = Aizkraukles pilskalns 2017. gadā.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = 
| map            = 
| latd= |latm= |lats= |latNS=N
| longd= |longm= |longs= |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads}}
| type           = [[Pilskalns]] ar apmetni
| part_of        = 
| length         = 
| width          = 
| area           = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = 
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = 
| ownership      = Privātīpašums
| management     = 
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        = 
| notes          = 
| embedded       = 
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizkraukles pilskalns (Augstie kalni) ar senpilsētu
|      numurs = 127
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Zemgale
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

[[Kategorija:Būves pēc tipa]]
[[Kategorija:Monumenti]]

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Ksilola izomēru struktūrformulas <br />   <br /> Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>(CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25&nbsp;°C<br />''m''-ksilolam -48&nbsp;°C<br />''p''-ksilolam 13&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144&nbsp;°C<br />''m''-ksilolam 139&nbsp;°C<br />''p''-ksilolam 138&nbsp;°C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>(CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

{{atveidošana+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ''Edward Maya''
|          Attēls =
|         Att_izm = 210 px
|        Apraksts = 
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = {{val|ro|Eduard Marian Ilie}}
|      Pseidonīms = 
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|29}}
|        Vieta_dz = {{flag|Rumānija}}, [[Bukareste]]
|           Miris = 
|           Vieta = 
|     Instrumenti = balss, [[Diskžokejs|DJ]]
|           Žanrs = [[deju mūzika]]<br />[[elektroniskā mūzika]]<br />[[hausmūzika]]
|    Nodarbošanās = producents, mūziķis, dziesmu tekstu autors,
|            Gadi = [[2006. gads|2006]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = 
|           Mlapa = [http://edwardmaya.com/ edwardmaya.com]
|         Dzimums = V
}}

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Zaķu grīslis|autors=L.|binomial=Carex leporina|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex leporina kz01.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex leporina|sinonīmi=Carex ovalis <i>Gooden.</i>}}'''Zaķu grīslis''' ({{val-la|Carex leporina}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], rietumu un [[Centrālāzija|centrālajā Āzijā]].

[[Kategorija:Kosmonautika]]

[[Kategorija:Izkliedētās skaitļošanas arhitektūra]]
[[Kategorija:Sistēmprogrammatūra]]

{{Personas infokaste
|          vārds = Jehuda Leibs Ašlags
|     vārds_orig = רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג
|         attēls = Baal Sulam yehuda ashlag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Lodza]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)]]<br />({{POL}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]], kabalists
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Jehuda Leibs Halevi Ašlags''' ({{val-he|רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג}}) jeb '''Baals Hasulams''' ({{Unicode|בַּעַל הַסּוּלָם}};{{Dat|1884|10|4|N}}—{{Dat|1954|10|6|N}}) bija viens no ievērojamākajiem 20. gs. kabalas skolotājiem. Viņš ieradās [[Izraēla]] zemē 1921. gadā un drīz vien nodibināja draudzīgas attiecības ar aškenazu ebreju virsrabīnu [[Ābrams Īzaks Kūks|Ābramu Īzaku Kūku]], kas Ašlagu atzina par vienu no dižākajiem [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] sekotājiem. Viņš ir sarakstījis apjomīgus komentārus par kabalas pamattekstiem ''Zohar'' (1943) un [[Īzaks Luria|Īzaka Luria]] uzskatu apkopojumu ''Ec haim'' ("Dzīvības koks"). Abi šie darbi nodrošināja viņam pagodinošu pievārdu ''Baal Hasulam'' („Vadītāju meistars"). Viens no šobrīd pazīstamākajiem Jehudas Ašlaga sekotājiem ir [[Kabala|kabalists]], [[PhD]], MSc biokibernētikā, [[Ontoloģija|ontoloģijas]] un izziņas teorijas profesors Mihaels Laitmans (Dr. Michael Laitman).

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= 
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = Rizārijas
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = Globotalamejas
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|            ģints = Elphidium
|         ģints_lv = Elfidijas
|             suga = Elphidium macellum
|         binomial = <small>(Fichtel & Moll, 1798)</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība = 
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Elphidium macellum''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Elfidiīdas|elfidiīdu]] dzimtā. Sugu 1798. gadā aprakstīja austriešu pētnieki [[Leopolds fon Fihtels]] un [[Johans fon Molls]] kā ''Nautilus macellus'', bet 1808. gadā franču naturālists [[Pjērs Denī de Monfors]] to iedalīja jaunizveidotajā [[Elfidijas|elfidiju]] ģintī. ''Elphidium macellum'' ir elfidiīdu ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Melnā jūra|Melnajā jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Sarkanā jūra|Sarkanajā jūrā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Ķīna]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113276#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds = 
|   darba_vietas = 
|     akad_amats = 
|     alma_mater = 
|    pasniedzēji = 
| zinātniskie_vadītāji = 
|       studenti = 
|     doktoranti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

[[Kategorija:Brīvdienas]]
[[Kategorija:Kristiešu svētki]]
[[Kategorija:Svētki]]

{{Commonscat|Sleeping}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jasmīnas stāsts
| attēls                   = Blue Jasmine poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blue Jasmine''
| žanrs                    = 
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               = 
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         = 
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Bobijs Kanavale]]
* [[Luiss C.K.]]
* [[Endrū Daiss Klejs]]
* [[Sallija Hokinsa]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''Gravier Productions''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|7|23|Ņujorka|2013|8|23|ASV}}
| ilgums                   = 98 minūtes<!--Theatrical runtime: 98:23--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''BLUE JASMINE'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film|work=[[Warner Bros.]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=August 23, 2013|accessdate=August 23, 2013|archive-date={{dat|2015|11|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151120091157/http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Block|first=Alex|title=Woody Allen in San Francisco: The Making of 'Blue Jasmine'
|url= http://www.hollywoodreporter.com/news/woody-allen-san-francisco-making-656275|accessdate=November 18, 2013|work=[[The Hollywood Reporter]]|date=November 18, 2013}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,1 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blue Jasmine (2013) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2334873/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|9|12||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 2334873
}}
'''"Jasmīnas stāsts"''' ({{Val|en|Blue Jasmine}}) ir 2013. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]].<ref>{{Ziņu atsauce|last= Burkeman|first= Oliver|title=Woody Allen: 'To have been a lead character in a juicy scandal doesn't bother me'|url= http://www.guardian.co.uk/film/2012/sep/13/woody-allen-juicy-scandal |accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[The Guardian]]|date=September 13, 2012}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|last=Greene|first=Andy|title=Andrew Dice Clay's Surprising Comeback and Why He Won't Clean Up His Act|url=http://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228|accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[Rolling Stone]]|date=December 28, 2012|archive-date={{dat|2018|06|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180625161507/https://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228}}</ref><ref name="NYT">{{Ziņu atsauce|last=Itzkoff|first=Dave|title=Woody Allen Names His New Movie ‘Blue Jasmine’|url= http://artsbeat.blogs.nytimes.com/2013/01/08/woody-allen-names-his-new-movie-blue-jasmine/|accessdate=January 8, 2013|newspaper=[[The New York Times]]|date=January 8, 2013}}</ref>

'''Aizlauces draudzes novads''' ({{val|de|Kirchspiel Überlauz}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Ilūkstes pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Illuxt''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķa]] sastāvā.

{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Zalca
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Salza
| attēls            = Salza01.jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Zalca pie Palfavas
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = Pie Traizenberga [[Lejasaustrija|Lejasaustrijā]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Ensa]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=15 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=26 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=14 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=38 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 88
| iztekas_augstums  = 1139
| ietekas_augstums  = 449
| kritums           = 
| caurtece          = 
| gada_notece       = 
| baseins           = 868,3
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

'''Lambda daļiņa''' ir [[barioni|barions]], kurš sastāv no 3 [[kvarki]]em, no kuriem divi ir u un d kvarki, bet trešais ir kāds no smagajiem kvarkiem - [[s kvarks]], [[c kvarks]] vai [[b kvarks]]. Lambda daļiņu [[izotopiskais spins]] ir 0. Ja lambda daļiņa satur s kvarku, to sauc par [[lambda hiperons|lambda hiperonu]], c kvarku - par šarmanto lambda daļiņu, b kvarku - pamata jeb brīnišķīgo lambda daļiņu.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Baiļu istaba
| attēls                   = Panic Room poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Panic Room''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Deivids Finčers]]
| producents               = 
* [[Deivids Keps]]
* [[Gevins Polons]]
* [[Džūdija Hoflunda]]
* [[Seana Čaflina]]
| scenārija autors         = Deivids Keps
| galvenajās lomās         = 
* [[Džodija Fostere]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Dvaits Joakams]]
* [[Džēreds Leto]]
* [[Forests Vaitekers]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Hofflund/Polone]]''
* ''[[Indelible Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|3|29}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/panic-room-2002-8|title=Panic Room|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=panicroom.htm|title=Panic Room (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|196,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Baiļu istaba"''' ({{val|en|Panic Room}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trilleris, kura režisors ir [[Deivids Finčers]]. Galvenās lomas atveido [[Džodija Fostere]], [[Kristena Stjuarta]], [[Dvaits Joakams]], [[Džēreds Leto]] un [[Forests Vaitekers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|3|29||bez}}.

{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Mūsdienu tautas mūzika
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = goldenrod
| stila_izcelsme         = [[tradicionālā tautas mūzika]]
| kultūras_izcelsme      = 20. gadsimta beigās (Latvijā), 20. gadsimta sākumā (citur pasaulē)
| instrumenti            = jebkuri tradicionālie instrumenti
| popularitāte           = [[20. gadsimts|20. gadsimta]] beigās, tagad subkultūras žanrs.
| atvasinātās_formas     = [[populārā mūzika]], [[blūzs]], [[džezs]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             = [[balādes]], [[bērnu dziesmas]], [[protesta dziesmas]] u.c.
| jauktie_žanri          = [[elektrofolks]], [[folkmetāls]], [[folkroks]], [[neofolks]], ''[[space music]]'' 
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        = [[Auļi]], [[Daba San]], [[Dārdi]], [[Iļģi]], [[Rikši]], [[Zāle (grupa)|Zāle]], [[Zari (grupa)|Zari]]
| citas_tēmas            =
}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Justs Kristiāns fon Loders
|     vārds_orig = Justus Christian Loder
|         attēls = JustusChristianLoder.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1753
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Maskava|Maskavā]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}
'''Justs Kristiāns fon Loders''' (''Justus Christian Loder''; dzimis {{dat|1753|3|12}}, miris {{dat|1832|4|16}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un medicīnas organizators.

Priekšējā cingulārā garoza - jeb '''ACC''' ({{val-en|anterior cingulate cortex}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] centrs [[valrieksts|valrieksta]] lielumā, kurš atrodas [[piere]]s daivas krokā un dēļ tā cilvēks spēj apmuļkot [[smadzenes]] un nodrošināt izdzīvošanu [[ekstremāli apstākļi|ekstremālos apstākļos]]. Zinātnieki spriež, ka tieši šeit mājo cilvēka [[gribasspēks]].<ref>"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref> Šāds centrs ir visiem [[zīdītāji]]em, bet vienīgi [[cilvēkveidīgie pērtiķi|cilvēkveidīgajiem pērtiķiem]] tajā atrodas īpašas vārpstveida [[nervu šūna]]s.

'''Konda''' jeb '''Kondijas kņaziste''' ({{val-ru|Кондинское княжество}}) bija mansu apdzīvotās teritorijas nosaukums [[Kondas upe]]s baseinā 16. gadsimtā, sākumā Pelimas valsts sastāvdaļa. Galvenā apdzīvotā vieta bija Kartauža (''Картауж, Кондинский городок''), bet nodevas jeb ''jasaks'' [[Krievijas cari]]em tika maksātas [[Toboļska|Toboļskā]]. Tagad [[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomā apvidus-Jugras]] daļa [[Irtiša]]s un [[Oba]]s kreisajā krastā.

{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Teātris Jozefštatē
| nosaukums_orig   = ''Theater in der Josefstadt''
| attēls           = Wien_Theater_Josefstadt.jpg
| attēla izmērs    = 
| paraksts         = 
| adrese           = 
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne#Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts  = 
| karte_alt        = 
| kartes_izmērs    = 
| reljefa_karte    = 
| plat_d = 48.209444 | plat_NS = N
| gar_d  = 16.352778 | gar_EW  = E
| arhitekts        = 
| dibināšanas gads = 
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = 
| operas vadītājs  = 
| baleta vadītājs  = 
| režisors         = 
| diriģents        = 
| lielā zāle       = 
| mazā zāle        = 
| kamerzāle        = 
| zāle1            = 
| zāle1_vietas     = 
| zāle2            = 
| zāle2_vietas     = 
| zāle3            = 
| zāle3_vietas     = 
| mājas lapa       = {{URL|https://www.josefstadt.org/}}
}}

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ruņupes ieleja
 |        alt_name = 
 |     native_name = 
 |   iucn_category = 
 |           photo = Kauliņupe flows in Ruņa - panoramio.jpg
 |     photo_width = 
 |   photo_caption = [[Kauliņupe]]s ieteka [[Ruņa|Ruņā]]
 |          photo2 = 
 |    photo2_width = 
 |  photo2_caption = 
 |             map = Latvija
 |     map_caption = 
 |      map_relief = jā
 |        map_size = 
 |  latd = 56 |  latm = 23 |  lats = 31 |  latNS = N 
 | longd = 21 | longm = 41 | longs = 11 | longEW = E 
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category = 
 |        location = [[Dienvidkurzemes novads]]
 |    nearest_city = 
 |            area = {{mērv|ha=607}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num = 
 | visitation_year = 
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website = 
 |       footnotes = 
 |        embedded = 
}}
'''Ruņupes ieleja''' ir [[dabas liegums]] [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]].<ref>[https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/runupes_ieleja/ Dabas aizsardzības pārvalde. Ruņupes ieleja]</ref> Izvietojies [[Ruņa]]s upes augšteces un tās pieteku [[Kauliņupe]]s un [[Dakterišķe]]s ielejās. Liegums izveidots 1977. gadā unikāla [[Ruņa]]s upes posma aizsardzībai. Izcila vairāku Eiropas nozīmes mežu biotopu — nogāžu un gravu mežu, ozolu mežu, kā arī jauktu ozolu, gobu, ošu mežu upju krastos — aizsardzības teritorija. [[Natura 2000]] teritorija.

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Jill Flying 1.jpg
| att_nosaukums = 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae 
|     dzimta_lv = Vāveres
|         cilts = Pteromyini
|      cilts_lv = Lidvāveres
|         ģints = Glacuomys
|      ģints_lv = Amerikas lidvāveres
|          suga = Glaucomys volans
|       suga_lv = Dienvidlidvāvere
|     izplatība = 
|      binomial = Glaucomys volans <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Digital Mystikz''''' ir [[Londona]]s [[dabsteps|dabstepa]] projekts, kurā darbojas divi producenti — ''[[Mala]]'' un ''[[Coki]]''. Kopā ar dabstepa mūziķi ''[[Loefah]]'', viņi pārrauga leibla [[DMZ (leibls)|DMZ]] darbību, kā arī nodarbojas ar regulārā pasākuma DMZ organizēšanu.

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Lejasaustrija
 | official_name           = ''Niederösterreich''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Puchberg - Schneeberg.JPG
 | imagesize               = 
 | image_caption           = Lejasaustrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Lower_Austria.svg
 | image_shield            = Niederösterreich_CoA.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Sanktpeltene]]
 | largest_city            = 
 | official_language       = 
 | spoken_language         = 
 | image_map               = Niederösterreich_in_Austria.svg
 | mapsize                 = 
 | map_caption             = Karintijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       = 
 | subdivision_name1       = 
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 4+20
| p1 = [[Kremsa pie Donavas]]
| p2 = [[Sanktpeltene]]
| p3 = [[Vaidhofene pie Ibsas]]
| p4 = [[Vīnerneištate]]
| p5 = <hr />
| p6 = [[Amštetenes apriņķis]]
| p7 = [[Bādenes apriņķis]]
| p8 = [[Brukas pie Leitas apriņķis]]
| p9 = [[Cvetlas apriņķis]]
| p10 = [[Genzerndorfas apriņķis]]
| p11 = [[Gmindes apriņķis]]
| p12 = [[Hollabrunnas apriņķis]]
| p13 = [[Hornas apriņķis]]
| p14 = [[Korneiburgas apriņķis]]
| p15 = [[Kremsas lauku apriņķis]]
| p16 = [[Lileinfeldas apriņķis]]
| p17 = [[Melkas apriņķis]]
| p18 = [[Mistelbahas apriņķis]]
| p19 = [[Medlingas apriņķis]]
| p20 = [[Neikirhenes apriņķis]]
| p21 = [[Sanktpeltenes lauku apriņķis]]
| p22 = [[Šeibsas apriņķis]]
| p23 = [[Tullnas pie Donavas apriņķis]]
| p24 = [[Vaidhofenes pie Tajas apriņķis]]
| p25 = [[Vīnerneištates lauku apriņķis]]
 | established_title       = 
 | established_date        = 
 | government_footnotes    = 
 | government_type         = 
 | governing_body          = 
 | leader_party            = 
 | leader_title            = 
 | leader_name             = 
 | area_footnotes          = 
 | area_magnitude          = 
 | area_total_km2          = 19186
 | area_land_km2           = 
 | area_water_km2          = 
 | area_water_percent      = 
 | area_rank               = 
 | elevation_max_m         = 
 | elevation_min_m         = 
 | population_footnotes    = 
 | population_total        = 1684623
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         = 
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.noe.gv.at/}}
 | blank_name              = 
 | blank_info              = 
 | footnotes               = 
}}

'''Fonēma''' ir valodas [[fonoloģija|fonoloģiskās]] sistēmas mazākā vienība.{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=23}} Fonēma nav [[valodas skaņa]], taču viena vai vairākas valodas skaņas var būt fonēma. Varētu teikt, ka fonēmas statusa piemišanu vai nepiemišanu valodas skaņai nosaka spēja veidot funkcionālu kontrastu.{{sfn2|Andronovs|2015|p=76}}

{{jāuzlabo|jāsakārto tabula}}{{Atsauces+}} BMW M3 (E90) sedans.]]
 no aizmugures.]]

[[Kategorija:Mūzika]]
[[Kategorija:Viduslaiki|Muzika]]

'''ISO 8601''' ir starptautisks standarts [[datums|datuma]] un [[laiks|laika]] pierakstam, ko izdevusi [[Starptautiskā standartu organizācija]] (''International Organization for Standardization'', ''ISO''). Oficiāli standarts ir nosaukts par "''Data elements and interchange formats — Information interchange — Representation of dates and times''" ("Datu elementi un apmaiņas standarti — informācijas apmaiņa - datumu un laika attēlojums"). Galvenā ''ISO 8601'' standarta īpašība ir datuma un laika pieraksts, kurā vērtības tiek pierakstītas secībā no svarīgākā uz mazsvarīgāko jeb no lielākā (gads) uz mazāko (sekunde).
{| class="infobox" style="text-align: center; width: 25em"
| Piemēra datums:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}'''</big>
|-
| Piemērs ar atdalītu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}} {{CURRENTTIME}}Z'''</big>
|-
| Piemērs ar apvienotu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}T{{CURRENTTIME}}Z'''</big><!--
|-
| Piemērs ar nedēļas numuru:
|-
| <big>'''{{ISOWEEKDATE}}'''</big> -->
|}

'''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ričards Gajs
|     vārds_orig = ''Richard Guy''
|         attēls = Richard K Guy 2005.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Ričards Gajs 2005. gadā.
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1916
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Vorikšīra|Nanītona}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|Kanāda|Alberta|Kalgari}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = [[matemātika]]
|          grāds = 
|   darba_vietas = [[Kalgari Universitāte]]
|     akad_amats =  emeritētais profesors
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Ričards Kenets Gajs''' ({{val|en|Richard Kenneth Guy}}; dzimis {{dat|1916|9|30}}, miris {{dat|2020|3|9}}) bija britu matemātiķis, [[Kalgari Universitāte]]s Matemātikas departamenta emeritētais profesors.<ref>Author biography from ''Winning Ways for your Mathematical Plays'', Vol. I, 2nd ed., AK Peters, 2001.</ref> Gajs pazīstams ar saviem darbiem [[ģeometrija|ģeometrijā]], [[Skaitļu teorija|skaitļu]], [[kombinatorika]]s spēļu un [[Grafu teorija|grafu teorijā]].

'''Demonīms''' ({{val-el|demos (δῆμος) - "tauta"}}) ir termins, kurš apzīmē kādas vietas [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]]. Demonīms ne vienmēr sakrīt ar [[valoda]]s nosaukumu, piemēram, demonīms ''amerikānis'' var apzīmēt cilvēkus, kas runā dažādās valodās, tai skaitā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un tā tālāk.

{{citas nozīmes|norobežojošu konstrukciju ap teritoriju|žogi|žogi}}
]]
'''Žogs''', arī '''sēta''', ir [[būvkonstrukcija|konstrukcija]], kuru veido, lai ierobežotu noteiktu [[teritorija|teritoriju]] vai sadalītu to. Žogu veidu, lai nodrošinātu [[drošība|drošību]], [[privātums|privātumu]], aizsargātu [[dārzs|dārzu]] no dzīvniekiem vai vienkārši norobežotu kādu zemes apgabalu. Žogus gatavo no dažādiem [[materiāls|materiāliem]], piemēram, no [[koksne|koka]], [[metāli|metāla]] vai [[plastmasas]]. To var arī izveidot, audzējot pa perimetru [[koks|kokus]] vai [[krūms|krūmus]], un šādu žogu sauc par [[dzīvžogs|dzīvžogu]]. Žogi var būt gan dekoratīvi, gan funkcionāli, un to dizains un izmantošana bieži ir atkarīga no konkrētiem mērķiem. Žogi var būt augsti un masīvi, nodrošinot pilnīgu privātumu, bet citi var būt zemāki vai caurskatāmi, saglabājot redzamību. Žogus plaši izmanto gan [[privātpersona]]s, gan [[uzņēmējdarbība]]s vidē.

gleznā]]
Informācija par '''Jēzus dzimšanu''' galvenokārt tiek balstīta uz [[Mateja evaņģēlijs|Mateja]] un [[Lūkas evaņģēlijs|Lūkas evaņģēliju]], kā sekundārais avots tiek izmantota [[agrīnā kristīgā literatūra]]. Abos pārējos [[Jaunā Derība|Jaunās Derības]] [[evaņģēlijs|evaņģēlijos]] Jēzus piedzimšana aprakstīta nav.

[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot = 
| caption = 
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> = 
| programming language = 
| operating system = 
| size = 
| language = 
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name = 
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankangīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls, [[kriptomelāns|kriptomelāna]] grupa
|ŠtruncaID=4/D.08-35
|ķīm_formula=Ba(Ti,V<sup>3+</sup>,Cr)<sub>8</sub>O<sub>16</sub>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Pelēki melna
|habituss=Prizmatiski, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Nav?
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Dimanta, stikla
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,44
}}
__NOTOC__

{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Kangaroo and joey03.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Austrumu pelēkais ķengurs]] (''Macropus giganteus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi 
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| apakškārta=Macropodiformes
| apakškārta_lv=Ķengurveidīgie
| dzimta=Macropodidae
| dzimta_lv=Ķenguru dzimta
| kategorijas=nē
}}

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristians Lorencs
|Attēls           = RammsteinFlake.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Grupas ''Rammstein'' taustiņinstrumentālists.
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Kristians Flake Lorencs
|Dzimis           = {{ddv|1966|11|16}}
|Vieta_dz         = {{vieta|VDR|Berlīne|1s=Vācijas Demokrātiskā Republika}}
|Instrumenti      = [[sintezators]]
|Žanrs            = [[industriālais metāls]], ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = taustiņinstrumentālists
|Gadi             = 1994—mūsdienas
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Feeling B]]''
|Mlapa            = 
|         Dzimums = V
}}

'''2M1027b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap [[brūnais punduris|brūno punduri]] [[2M1207]], kas atrodas [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], aptuveni 170 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Šī ir viena no pirmajām [[planēta|planētām]], kas nofotografēta [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapazonā]]. Planētu atklāja 2004. gada aprīlī ar VLT teleskopu, kas atrodas ''Paranal'' observatorijā [[Čīle|Čīlē]] un to izdarīja komanda no [[Eiropas Dienvidu observatorija]]s ''Gael Chauvin'' vadībā.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = 
| att_nosaukums = 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|    apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
|         kārta = Hemiptera
|      kārta_lv = Blaktis
|        dzimta = Psyllidae
|     dzimta_lv = Lapblusiņas
|   apakšdzimta = Acizziinae
|      ģints_lv =  
|         ģints = Acizzia 
|          suga = Acizzia acaciae
|      binomial = Acizzia acaciae (Maskell, 1894)
| sinonīmi = 
* ''Psylla acaciae'' Maskell, 1894
* ''Psyllia acaciae'' (Maskell, 1894)
* ''Neopsylla acaciae'' (Maskell, 1894)
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''''Acizzia acaciae''''' ir [[Lapblusiņas|lapblusiņu]] suga. Sastopama [[Austrālija|Austrālijā]] ([[Jaundienvidvelsa|Jaundienvidvelsas]], [[Dienvidaustrālija]]s un [[Viktorija (Austrālija)|Viktorija]]s štatos) un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]. Attīstās uz ''[[Acacia melanoxylon]]''.<ref name="HDO"/>

'''Smidzinošs lietus''' jeb '''smidzenis''' ir šķidri [[nokrišņi]] ļoti mazu [[ūdens]] pilieniņu veidā ar diametru, kurš mazāks par 0,5 mm. Tie izkrīt diezgan lēni. Sausa virsma lietus laikā paliek slapja ilgākā laika posmā un tā saslapinās vienmērīgi. Nokrītot uz ūdens virsmas, neveido vilnīšus. Smidzinošs lietus sākas un beidzas pakāpeniski, tas nekad nevar sākties strauji. Smidzināt var diezgan ilgi — no vienas stundas līdz pat vienai diennaktij. Lielākoties smidzinošs lietus izkrīt no [[slāņmākoņi]]em. Šajā laikā debesis pilnībā klāj [[mākoņi]] un [[Saule]] nav redzama. Ūdens pilieniņi ir mazi un krīt lēni. Nokrišņu intensitāte smidzeņa laikā ir maza — no 0,05 līdz 0,25 mm stundā.

'''Meteoroloģija''' ir zinātne par [[Zemes atmosfēra|atmosfēru]], tās struktūru, īpašībām un tajā notiekošajiem [[fizika|fizikālajiem]] procesiem. Atmosfēras stāvokļa novērošanai izmanto [[meteoroloģisko novērojumu stacija]]s, [[meteoroloģiskais pavadonis|meteoroloģiskos pavadoņus]] un automātiskos aparātus, kas uzstādītas uz [[lidmašīna|lidmašīnām]] un [[kuģis|kuģiem]].

'''Aukstummašīna''' ('''saldēšanas mašīna''') ir [[siltummašīna]], kas pārvada [[Siltums|siltumu]] no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar zemāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar augstāku temperatūru. Aukstummašīnas [[Termodinamiskais cikls|cikls]] ir apgriezts. Tāpat kā jebkura siltummašīna, aukstummašīna sastāv no sildītāja (sistēma ar augstāku temperatūru), [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja (sistēma ar zemāku temperatūru). Lai tā darbotos, darba ķermenim jāpieliek ārēju spēku [[Darbs (fizika)|darbs]].