[[Kategorija:Literatūra]]

'''Snelliusa likums''', arī '''Snella likums''', ir [[gaismas laušana]]s likums. Tas apgalvo, ka krišanas un laušanas leņķa [[sinuss|sinusu]] attiecība ir vienāda ar gaismas absolūto [[laušanas koeficients|laušanas koeficientu]] attiecību.<ref name="rokasgrāmata" /> Matemātiski tas tiek pierakstīts šādi:

{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Hercbergs''' var būt:

'''Krūšturis''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kas aptver, atbalsta un paceļ [[krūtis]]. 19. gadsimta beigās krūšturis aizstāja korseti kā visplašāk izmantoto metodi, kā atbalstīt krūtis. Mūsdienās tiek ražoti dažādiem mērķiem paredzēti krūšturi.

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes abdominalis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes abdominalis <small>Takagi, 1960</small>
}}
'''''Lepidosaphes abdominalis''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Izplatīta [[Ķīna|Ķīnā]].<ref name="scalenet"/> Barības augi: ''[[Rhodea japonica]]'', ''[[Magnolia]]'', ''[[Myrica rubra]]'', ''[[Osmanthus]]'', ''[[Osmanthus fragrans]]'', ''[[Pittosperum tobira]]''.<ref name="scalenet"/>

{{Valodas infokaste
|name=Kurdu valoda
|nativename=كوردی, Kurdî<!-- See talk page - this Cyrillic name is right according to a book of Kurdish folk tales that was published in the USSR. If you think that it is wrong, please present your sources. -->
|familycolor=Indoeiropiešu
|states={{TUR}},<br />{{IRQ}},<br />{{IRN}},<br />{{SYR}},<br />{{ARM}},<br />{{LBN}},<br />{{ISR}}
|region=[[Tuvie Austrumi]]
|speakers= 39 500 000<ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html CIA - The World Factbook - Turkey<!-- Bot generated title -->]</ref><ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/iz.html CIA - The World Factbook - Iraq<!-- Bot generated title -->]</ref><ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html CIA - The World Factbook - Iran<!-- Bot generated title -->]</ref><ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/sy.html CIA - The World Factbook - Syria<!-- Bot generated title -->]</ref>
|rank=39
|fam1=[[Indoeiropiešu valodas|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
|fam3=[[Irāņu valodas|Irāņu]]
|fam4=[[Rietumirāņu valodas|Rietumirāņu]]
|fam5=[[Ziemeļrietumirāņu valodas|Ziemeļrietumirāņu]]
|script=[[Arābu alfabēts]] (Irāka, Irāna), <br />[[latīņu alfabēts]] (Turcija, Sīrija, Irāka)
|nation={{IRQ}} ([[Kurdu Autonomais reģions|Kurdu autonomija]])
|iso1=ku
|iso2=kur
|lc1=kur|ld1=Kurdu val. (kop.)|ll1=Kurdu valoda
|lc2=ckb|ld2=Sorani|ll2=Sorani
|lc3=kmr|ld3=Kurmandži|ll3=Kurmandži
|lc4=sdh|ld4=Dienvidkurdu valoda
|map= 
<br /><center>Kurdu runāto valodu izplatības areāls.</center>
{{col-begin}}
{{col-break}}
{{legend|#156a33|Ziemeļkurdu (kurmandži)}}
{{legend|#00a239|Viduskurdu (sorani)}}
{{legend|#00e450|Dienvidkurdu (pehlevanu)}}
{{col-break}}
{{legend|#ffd700|zazu}}
{{legend|#ff8a00|gorani}}
{{legend|#ce9bd8|jauktie apgabali}}
{{col-end}}
}}
'''Kurdu valoda''' (''Kurdî'' vai کوردی) ir [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu]] saimes [[irāņu valodas|irāņu]] atzara valoda, kurā runā plašā areālā [[Turcija]]s, [[Irāna]]s, [[Irāka]]s un [[Sīrija]]s robežu sadurē. Bieži tiek uzskatīts, ka kurdu valodas ir tuvi radniecīgu valodu grupa, nodalot kurmandži (lielākā grupa, runā g.k. Turcijā un citos areāla ziemeļdaļas rajonos), sorani (areāla vidusdaļā, g.k. Irānā un Irākā) un dienvidu jeb pehlevanu (g.k. Irānā). Kā atsevišķu grupu nodala zazu (Turcijā) un gorani (Irākā un Irānā) valodas, kurās runā vietējie kurdi, tomēr valodnieciski tās nepieder pie kurdu valodām. 

{{Commonscat|PlayStation}}

{{Commonscat|History by topic}}

{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Kolimas zemiene
|attēls                 = 
|attēla_platums         = 
|paraksts               = 
|lat_dir =N |lat_deg =69|lat_min = |lat_sec =  
|lon_dir =E |lon_deg =154|lon_min = |lon_sec = 
 | pushpin_map           = Krievija#Jakutija
 | pushpin_relief        = jā
|region                = 
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = [[Austrumsibīrijas zemiene]]
|sastāv                 = 
|platība                = 170 000
|garums                 = 750
|platums                = 
|kalns                  = 
|augstums               = 
|pilsētas               = [[Sredņekolimska]]
}}
'''Kolimas zemiene''' ({{val|ru|Колымская низменность}}, {{val|sah|Халыма намтала}}) ir zems līdzenums [[Krievija]]s ziemeļaustrumos, [[Sibīrija|Sibīrijā]].<ref>{{PZT|367|Kolimas zemiene}}</ref> Kopā ar rietumos esošo [[Janas—Indigirkas zemiene|Janas—Indigirkas zemieni]] veido plašo [[Austrumsibīrijas zemiene|Austrumsibīrijas zemieni]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotkas autonomajā apvidū]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article063086.html Определение "Колымская низменность" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

{{Citas nozīmes|lidaparātu|Pūķis (nozīmju atdalīšana)|Pūķis}}
s pilsētā [[Berkeley|Berklijā]]]]

{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vjatka
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Вятка
  | citvaloda1        = tt
  | oriģinālnosaukums1= Нократ
  | attēls            = Vyatka.jpg
  | attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = 
  | karte             = Схема бассейна реки Вятка.svg
  | kartes_paraksts   = 
  | kartes_izmērs     = 
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa#Krievija
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts= 
  | izteka            = [[Jaras rajons]], [[Udmurtija]]
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Kama (upe)|Kama]], [[Tatarstāna]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = 
  | garums            = 1314
  | iztekas_augstums  = 240
  | ietekas_augstums  = 53,1
  | kritums           = 
  | caurtece          = 890
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = {{nobr|129 000}}
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d= 58 | sāk_plat_m= 26 | sāk_plat_s= 52 | sāk_plat_NS=N 
  | sāk_gar_d= 52 | sāk_gar_m= 10 | sāk_gar_s= 38 | sāk_gar_EW=E 
  | iet_plat_d= 55 | iet_plat_m= 35 | iet_plat_s= 27 | iet_plat_NS=N 
  | iet_gar_d= 51 | iet_gar_m= 29 | iet_gar_s= 46 | iet_gar_EW=E
}}

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =ツメナガセキレイ.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Motacilla
 | ģints_lv=Cielavas
 | suga=Motacilla tschutschensis
 | suga_lv=Austrumu dzeltenā cielava
 |      binomial = Motacilla tschutschensis <br/><small>([[Gmelin]], 1789)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Austrumu dzeltenā cielava''' (''Motacilla tschutschensis'') ir [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputns|dziedātājputnu]] suga, kurai ir 3 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2018]</ref> Nesenā pagātnē tā tika sistematizēta kā [[dzeltenā cielava|dzeltenās cielavas]] (''Motacilla flava'') pasuga.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/103822471/0 IUCN: Motacilla tschutschensis]</ref> Austrumu dzeltenā cielava ligzdo [[Āzija]]s austrumos un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumos, ziemo Āzijas dienvidos un [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name=world/><ref name=iuc/>

{{Catmain}}
{{Commonscat|Proteins|Olbaltumvielas}}

{{Vikikrātuves kategorija|Intangible Cultural Heritage of Humanity|Cilvēces nemateriālās kultūras mantojums}}
{{cat main|UNESCO Cilvēces nemateriālās kultūras mantojuma saraksts}}

{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =300
|paraksts      =Vilksa Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      =86
|poz_x         =79
|poz_y         =64
}}
'''Vilksa Zeme''' ({{val-en|Wilkes Land}}) ir plašs dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] krastā. Formāli daļa no [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktiskās teritorijas]]. Austrumos robežojas ar [[Adelijas Zeme|Adelijas Zemi]], rietumos - ar [[Karalienes Mērijas krasts|Karalienes Mērijas krastu]]. Krastus apskalo [[Mosona jūra|Mosona]] un [[D'Irvila jūra|D'Irvila]] jūras. Piekraste nosacīti dalās šādos sektoros:
* [[Noksa krasts]]: 100°31' E līdz 109°16' E
* [[Bada krasts]]: 109°16' E līdz 115°33' E
* [[Sabrinas krasts]]: 115°33' E līdz 122°05' E
* [[BANZARE krasts]]: 122°05' E līdz 130°10' E
* [[Klēras krasts]]: (Vilksa krasts) 130°10' E līdz 136°11' E
* [[Adelijas krasts]]: 136°11' E līdz 142°02' E (nepieder politiskā nozīmē; daļa no [[TAAF|Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēm]])

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Alise Manro
|         vārds_orig = ''Alice Munro''
|             attēls = Alice Munro.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Kanāda|Ontārio|Vingema}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 
|          m_mēnesis = 
|            m_diena = 
|            m_vieta = 
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = Kanādiete
|            dzimums = S
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = 
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = 
|              žanri = [[Īsais stāsts|Īsie stāsti]]
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = {{plainlist|
* [[Bukera starptautiskā balva]] (2009)
* [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmija]] (2013)
}}
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Alise Ena Manro''' ({{val|en|Alice Ann Munro}}; dzimusi '''Leidlova''' (''Laidlaw'') {{dat|1931|7|10}}) ir kanādiešu [[rakstniece]].

'''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |       binomial = Iris sibirica
 |         autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
 |         attēls = Sibirische Schwertlilie, Iris sibirica 06.JPG
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Liliopsida
 |       klase_lv = Viendīgļlapji
 |          rinda = Asparagales
 |       rinda_lv = Sparģeļu rinda
 |         dzimta = Iridaceae
 |      dzimta_lv = Skalbju dzimta
 |          ģints = Iris
 |       ģints_lv = Skalbes
 |           suga = I. sibirica
 |        suga_lv = Sibīrijas skalbe
 |    kategorijas = nē
}}

{{Commons cat|Analysis}}
{{Catmore}}
{{Commonscat|Analysis}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918 
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

'''Kvalitāte''' ({{val|la|qualitas}}, no ''qualis'' — 'kāds') jeb '''kādība''' ir produkta īpašību kopums, kas nosaka tā spēju apmierināt iepriekš noteiktas prasības.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru
| operators = 
| attēls = The Infiltrator (2016 film).png
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| režisors = [[Breds Furmans]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Braians Krenstons]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Juls Vaskess]]
* [[Eimija Raiena]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The Infiltrator''
| studija = * ''Good Films''
* ''Lipsync''
| montāža = 
| izplatītājs = ''Broad Green Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|7|6}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28–47,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Infiltrator-The#tab=summary|title=The Infiltrator (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru"''' ({{Val|en|The Infiltrator}}) ir [[2016. gads kino|2016. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Breds Furmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Braians Krenstons]], [[Diāna Krīgere]], [[Džons Legisamo]], [[Bendžamins Brets]], [[Juls Vaskess]] un [[Eimija Raiena]].

{{nosaukums slīprakstā|string=Forbes}}
'''''Forbes'' 100 slavenības''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Forbes Celebrity 100'') ir ikgadējs saraksts, ko apkopo žurnāls ''[[Forbes]]''. Šāds saraksts tiek veidots kopš 1999. gada. Saraksta mērķis ir uzskaitīt 100 visspēcīgākās slavenības pa publicēto gadu. Faktori, kas tiek ņemti vērā, ietver ienākumus, ''[[Google]]'' meklēšanas rezultātus, [[fandoms|fanu bāzes]], ieskaitot klipus un žurnālu vākus.

{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Nīderlandes polārstacija
| oriģinālnosaukums    = ''Nederlands Poolstation''
| attēls               = Ny-Aalesund IMG 6472 Ny London houses rk 139927.JPG
| paraksts             = «Londonas namiņi», kuros izvietojusies Nīderlandes polārstacija
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NED}}
| latd=78| latm=55| lats=32| latNS=N
| longd=11| longm=56| longs=02| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1995
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Groningenas universitāte]]
| pers_vasara          = 8
| pers_ziema           = 
| augstums             = 
| vid_t                = 
| vas_t                = 
| ziem_t               = 
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = 
}}
'''Nīderlandes polārstacija''' ({{val|nl|Nederlands Poolstation}}) ir [[Nīderlande]]s vasaras [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.rug.nl/research/arctisch-centrum/collaboration/nlpolarstation/ Netherlands Polar Station]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder [[Groningenas universitāte|Groningenas universitātei]].

[[File:Kur Fraternity, Krakow.jpg|thumb|Poļu ''Kur'' brālība svinībās [[Krakova|Krakovā]] ]]
Jēdziens '''brālība''' parasti apzīmē dažādas sabiedriskas vai sociālas organizācijas, kā, piemēram, [[Brīvmūrniecība]], [[Rotari]], [[Rožkrustieši]], [[studentu korporācijas]]. Tradicionāli brālību biedri ir vīrieši.

{{Skaitlis
|num = 29
|lv = Divdesmit deviņi
}}
'''29''' ('''divdesmit deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[28 (skaitlis)|28]] un [[30 (skaitlis)|30]].

{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Delfīns|Delfīns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Delfīns
| abbreviation = Del
| name_latin = Delphinus
| RA = 20,7
| dec = +13,8 
| areatotal = 189
| arearank = 69. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Del''
| starmagnitude = 3,63
| neareststarname = ''HD 197076''
| stardistance = 68,45
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Lapsiņa]]<br />[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]<br />[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]<br />[[Ūdensvīrs]]<br />[[Mazais Zirgs]]<br />[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

[[Kategorija:Dzimtas]]

'''Dramaturgs''' ir [[persona]], kas raksta [[dramaturģija]]s darbus. Parasti šie darbi ir [[luga]]s, kas paredzētas [[teātris|teātrī]] uzvešanai uz skatuves. Nereti dramaturgi pievēršas konkrētam dramaturģijas žanram, piemēram, [[traģēdija|traģēdiju]], [[drāma|drāmu]] vai [[komēdija|komēdiju]] rakstīšanai, bet atsevišķos gadījumos dramaturgi raksta darbus arī vairākos žanros.

'''Zemes rakšanas mašīna''' pieder pie transporta tehnoloģisko [[Mašīna|mašīnu]] grupas. To [[Tehnoloģija|tehnoloģisk]]<nowiki/>ā ietekme ietver [[grunts]] atdalīšanu no monolīta vai masīva, kas parasti saistīts ar grunts īpašību izmainīšanu; [[Transports|transporta]] — izņemtās grunts pārvietošanu [[Atbērtne|atbērtnē]] vai uz citiem transporta līdzekļiem.<ref name="Jeleznodorojnoe stroıtelstvo">S.P.Pershın, N.A.Zenzinov i.dr. Jeleznodorojnoe stroitelstvo. Tehnologija i mehanizatsija, Transport — 1982.g.</ref> Pārvietošana — saistīta ar rakšanas procesu. Rok [[Grāvis|grāvjus]], [[bedre]]s, [[akas]], [[Šurfs|šurfus]], vienmēr izņemot (pārvietojot) zināmu grunts daļu. Tomēr zemes rakšanas mašīnās transportēšana notiek dažādos veidos. Tā var notikt arī pašas mašīnas ietvaros, kura pie kopējā pārvietojuma nepilda transporta operācijas, bet darba procesā atrodas uz vietas. Pēc šāda principa strādā ekskavatori un grunts sūkņu ierīces. Pēdējās izmanto cauruļvadus grunts pārvietošanai pa tiem zem spiediena ievērojamā attālumā — pat vairākus kilometrus.

[[Kategorija:Argentīnas cilvēki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = <span class="fn org">{{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}</span>{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|<br /><span style="font-weight:normal; font-style:italic;">{{{name_native|{{{native_name}}}}}}</span>}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

Jo lielāku [[enerģija|enerģiju]] izstaro [[zvaigzne]], jo tās [[masa]] un izmēri ir lielāki. Visumā lielākajām zvaigznēm [[rādiuss]] var būt pat tūkstošiem reižu lielāks nekā [[Saule]]i. Lielākās [[Visums|Visuma]] zvaigznes sauc par [[Milzu zvaigzne|milzu]] un [[pārmilzu zvaigzne|pārmilzu zvaigznēm]] un tās visumā ik sekundi izstaro miljoniem reižu vairāk enerģijas nekā Saule.

[[Kategorija:Āzijas tautas]]
[[Kategorija:Singapūra]]

[[Kategorija:Metāli]]

'''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

{{Citas nozīmes|baltu tautu|prūsis|prūsis}}
]]
 karogs un ģerbonis. Karogā attēlotas trīs galvenās prūšu dievības: [[Pērkons (mitoloģija)|Parkūns]], [[Potrimps]] un [[Pikols]]]]
'''Prūši''' ([[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''prūsai''; {{val|de|Pruzzen}} vai ''Prußen''; {{val|la|pruteni}}; {{val|lt|prūsai}}; {{val|pl|prusowie}}; {{val|csb|prësowié}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] tauta, kas dzīvoja senajā [[Prūsija (zeme)|Prūsijā]]. Ņemot vērā hronikās rakstīto, prūšus sīkāk iedalīja vairākās ciltīs, katra no kurām apdzīvoja savu zemi. Vēstures literatūrā prūšus arī dēvē par '''senprūšiem''', lai tos atšķirtu no vēlākās vācu [[Prūsijas Karaliste]]s iedzīvotājiem, kuru liela daļa vēl mūsdienās sevi dēvē par prūšiem. Prūšu apdzīvotās zemes tagad atrodas [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]], [[Polija]]s [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s un [[Lietuva]]s teritorijās. Vācu varai tos pakļāva [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] gaitā, un līdz 18. gadsimta sākumam viņi izmira vai pilnībā pārtautojās, atstājot ietekmi uz [[Austrumprūsija]]s paražām un [[lejasvācu valoda]]s dialektu. Prūsijas sarežģītā politiskā vēsture likusi pazust lielākai daļai prūšu vietvārdu. Sākotnēji vācieši radīja jaunus nosaukumus vai vāciskoja esošos. Vēlāk poļi ieviesa savus nosaukumus. Pēc 1945. gada Polija un Krievija sāku jaunu vietvārdu maiņas vilni. Tādējādi vienai un tai pašai vietai literatūrā var būt 2—4 nosaukumi.

'''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mw
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Malawi Sustainable Development Network Programme (Malawi SDNP)''
|sponsors              = ''Malawi SDNP''
|domātais-pielietojums = Ar [[Malāvija|Malāviju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots Malāvijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.registrar.mw/ www.registrar.mw]
}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = ''Pitbull''
| Attēls = Pitbull_the_rapper_in_performance_(2011).jpg
| Att_izm = 
| Apraksts = 
| Fons = solists
| Dz_vārds = {{val|en|Armando Christian Perez}}
| Pseidonīms = ''Pitbull''
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1981|1|15}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Maiami}}
| Miris = 
| Vieta = 
| Instrumenti = balss
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
| Gadi = [[2003. gads|2003]]—pašlaik
| Izdevējkompānija = ''Slip-N-Slide''<br />''Polo Grounds Music''
| Mlapa = [http://www.pitbullmusic.com/ pitbullmusic.com]
| Dzimums = V
}}

{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Teātris Jozefštatē
| nosaukums_orig   = ''Theater in der Josefstadt''
| attēls           = Wien_Theater_Josefstadt.jpg
| attēla izmērs    = 
| paraksts         = 
| adrese           = 
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne#Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts  = 
| karte_alt        = 
| kartes_izmērs    = 
| reljefa_karte    = 
| plat_d = 48.209444 | plat_NS = N
| gar_d  = 16.352778 | gar_EW  = E
| arhitekts        = 
| dibināšanas gads = 
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = 
| operas vadītājs  = 
| baleta vadītājs  = 
| režisors         = 
| diriģents        = 
| lielā zāle       = 
| mazā zāle        = 
| kamerzāle        = 
| zāle1            = 
| zāle1_vietas     = 
| zāle2            = 
| zāle2_vietas     = 
| zāle3            = 
| zāle3_vietas     = 
| mājas lapa       = {{URL|https://www.josefstadt.org/}}
}}

{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Santana
| Vārds_orig = Carlos Humberto Santana Barragán
| Attēls = Santana_Acer_Arena_(5558151833)_(cropped).jpg
| Dzimis = {{birth date and age|1947|7|20}}
| Vieta_dz = Autlán de Navarro, [[Halisko]], [[Meksika]]
| Gadi = 1965–mūsdienas
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors
| Žanrs = [[Latīņu roks]], [[džezroks]], [[blūzroks]]
| Instrumenti = Ģitāra, vokāls
| Mlapa = {{URL|santana.com}}
}}

uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

{{Salu infokaste
| nosaukums           = Prinča Edvarda salas
| attēls              = PrEdwIsl_Map.png
| attēla paraksts     = Prinča Edvarda salu karte
| attēla izmērs       = 
| vietas karte        = Pr_Edward_Isl-pos.png<!-- atrašanās vietas karte -->
| map_custom          = no
| vietējais nosaukums = Prince Edward Islands<!-- nosaukums oriģinālvalodā; slīprakstā tikai translit. no nelatīņu rakst. -->
| valodas saite       = angļu valoda
| nickname            = 
| izvietojums         = [[Indijas okeāns]]
| latd=46 | latm=46 | latNS=S | longd=37 | longm=51 | longEW=E <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          = 
| salu skaits         = 2
| galvenās salas      = [[Mariona sala]], [[Prinča Edvarda sala (Dienvidāfrika)|Prinča Edvarda sala]]
| platība             = 335
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    = [[Maskarēna smaile]]
| augstums            = 1242
| valsts                            = Dienvidāfrika
| valsts adm vienības tips          = Province
| valsts adm vienība                = [[Rietumkāpa]]
| valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts galvaspilsēta              = 
| valsts lielpilsēta                = [[Marionailenda]] (polārstacija)
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 20-50
| valsts vadoņa tituls              = 
| valsts vadoņa vārds               = 
| iedzīvotāji      = 20-50
| iedzīvotāju gads = 2007
| blīvums          = 
| pamatiedzīvotāji = 
| piezīme          =
}}
'''Prinča Edvarda salas''' ({{val-en|Prince Edward Islands}}) ir divu nelielu [[Dienvidāfrika]]i piederošu salu grupa [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidrietumos 1770 km no [[Portelizabete]]s. Sastāv no divām salām: lielākās [[Mariona sala]]s un [[Prinča Edvarda sala (Dienvidāfrika)|Prinča Edvarda sala]]s. Salās nav patstāvīgo iedzīvotāju. Mariona salā kopš [[1947]]. gada tiek uzturēta [[Marionailenda]]s [[meteostacija]].

'''Transcendenta funkcija''' — kompleksā mainīgā [[analītiska funkcija]], kuras vērtības aprēķināšanā bez [[algebriska operācija|algebriskas operācijas]] jāizdara arī kāda [[robežpāreja]].

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Edvards Ratnieks

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Karolīna Heršela
|     vārds_orig = ''Caroline Herschel''
|         attēls = Herschel Caroline 1829.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = Vāciete
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = [[Astronomija]]
|          grāds = 
|   darba_vietas = 
|     akad_amats = 
|     alma_mater = 
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Karolīna Lukrēcija Heršela''' ({{val|de|Caroline Lucretia Herschel}}; dzimusi {{dat|1750|3|16}}, mirusi {{dat|1848|1|9}}) bija vācu [[astronome]]. Astronoma [[Viljams Heršels|Viljama Heršela]] māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas [[komēta]]s, tai skaitā viņas vārdā nosaukto ''[[35P/Herschel–Rigollet]]''. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.<ref name=":4">{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=Gs0fAQAAIAAJ|title=The Comet Sweeper: Caroline Herschel's Astronomical Ambition|last=Brock|first=Claire|date=2007-01-01|publisher=Icon|isbn=9781840467208|language=en}}</ref><ref name="Ogilvie">{{grāmatas atsauce | last = Ogilvie| first = Marilyn Bailey| authorlink = Marilyn Bailey Ogilvie | coauthors = | title = Women in Science: Antiquity through the Nineteenth Century | publisher = [[MIT Press]] | year = 1986 | location = | pages =[https://archive.org/details/womeninscience00mari/page/97 97]–98 | url =https://archive.org/details/womeninscience00mari|isbn = 0-262-65038-X}}</ref>

{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Džaja
| Photo           = Puncakjaya.jpg
| Paraksts        = 
| karte                = Indonēzija
| reljefa_karte        = y
| paraksta_izvietojums = bottom
| latd=4|latm=4|lats=4|latNS=S
| longd=137|longm=9|longs=30|longEW=E
| Augstums        = 4884
| Relatīvais_augstums  = 4884
| Atrašanās vieta = {{IDN}}
| Kalnu grēda     = [[Maokes kalni]]
| Type                 = 
| Volcanic_Arc/Belt    = 
| Age                  = 
| Last eruption        = 
| First ascent        = {{dat|1936}}
}}
'''Džaja''' ({{val|id|Puncak Jaya}} — ‘Uzvaras kalns’), agrāk — '''Karstensa piramīda''' ({{val|nl|Carstenszpyramide}}), ir kalns [[Indonēzija]]s austrumos, [[Jaungvineja]]s salas un visas [[Okeānija]]s augstākā virsotne.<ref>{{PZT|185}}</ref> Izvietojies salas rietumdaļā [[Maokes kalni|Maokes kalnu]] [[Sudirmana grēda|Sudirmana grēdā]]. 4884 m augstā Džaja ir Karstensa masīva augstākā virsotne; citas masīva virsotnes ir Samantri (4870 m), Nga Pulu (4863 m) un Austrumu Karstensa smaile (4808 m). Masīvs veidots galvenokārt no kristāliskajiem iežiem, līdz 3800 m augstumam klāts ar tropiskajiem mežiem. Līdz 20. gadsimta otrajai pusei kalna virsotni klāja ledāji un sniega līnija stiepās līdz 4400 m augstumam. Mūsdienās virsotne ir brīva no ledus un ledāji saglabājušies tikai kalna nogāzēs.<ref>{{tīmekļa atsauce | author=Joni L. Kincaid and Andrew G. Klein | title=Retreat of the Irian Jaya Glaciers from 2000 to 2002 as Measured from IKONOS Satellite Images | format=pdf | work=61st Eastern Snow Conference Portland, Maine, USA 2004 | url=http://www.easternsnow.org/proceedings/2004/kincaid_and_klein.pdf#search='meren%20glacier' | accessdate=2004 | archive-date={{dat|2017|05|17||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20170517095529/http://www.easternsnow.org/proceedings/2004/kincaid_and_klein.pdf#search='meren%20glacier' }}</ref> Kalna masīvs, tāpat kā liela daļa Maokes grēdas 1919. gadā iekļauta [[Lorenca nacionālais parks|Lorenca nacionālajā parkā]].

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

{{Citas nozīmes|mērinstrumentu|mikrometrs (nozīmju atdalīšana)|mikrometrs}}

'''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp&#124;issue:645431&#124;article:DIVL1562&#124;page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Gerārdsbergenas siena
 |        krāsu_shēma = 
 |             attēls = Geraardsbergen_-_Oudeberg_top_2.jpg
 |            att_izm = 
 |       att_paraksts = 
 |        vietaskarte = Beļģija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs = 
 |      reljefa_vietaskarte = 
 | plat_d = 50.7725 | plat_NS = N
 | gar_d  = 3.89 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija}}
 |     tuvākā_pilsēta = 
 |                upe = 
 |               tips = 
 |               suga = 
 |             vecums = 
 |              svars = 
 |            platība = 
 |           augstums = 18 - 110 metri v.j.l.
 |             garums = 1075 metri
 |            platums = 
 |            dziļums = 
 |            tilpums = 
 |         apkārtmērs = 
 |            vainags = 
 |    aizsardz_valsts = 
 |        apmeklētāji = 
 |      autostāvvieta = 
 |         transports = 
 |           piekļuve = 
 |        sarežģītība = 
 |          mājaslapa = 
 |        citas_daļas = 
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija hromāta formulvienības struktūrformula<br /><br />Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K<sub>2</sub>CrO<sub>4</sub>
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1000&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)<br />75,1 g/100 mL (80 °C)<br />79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K<sub>2</sub>CrO<sub>4</sub>) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst. 

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums =
|           attēls =DactylisGlomerata.jpg
|       att_izmērs =250px 
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Dactylis glomerata|Parastā kamolzāle}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta 
|    nodalījums_lv =Segsēkļi 
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji 
|            rinda =Poales 
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda 
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta 
|             suga =Dactylis glomerata 
|          suga_lv =Parastā kamolzāle
|         binomial =Dactylis glomerata L.
|ģints_lv=Kamolzāles|ģints=Dactylis}}

[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

[[Kategorija:Latvijas cilvēki|Izdevēji]]
[[Kategorija:Izdevēji]]

'''Konrāds''' ir vairāku vēsturisku [[Burgundija]]s, [[Čehija]]s, [[Jeruzalemes Karaliste]]s, [[Polija]]s, [[Sicīlija]]s, [[Vācija]]s un [[Virtemberga]]s valdnieku vārds:

[[Kategorija:Zasulauks]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Zasulauks]]

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija nitrāta kristāla uzbūve<br /><br />Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO<sub>3</sub>
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 400&nbsp;°C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0&nbsp;°C)<br />36 g/100 ml (25&nbsp;°C)<br />247 g/100 ml (100&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO<sub>3</sub>, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95&nbsp;°C līdz 20&nbsp;°C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

'''Filips fon Elmpts''' ({{val-de|Graf Philipp von Elmpt}}, {{val-ru|Филипп Иванович Эльмпт}}, 1763—1818) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas [[ģenerālleitnants]], pabeidza [[Svitenes muiža]]s kungu mājas celtniecību.

Šī veidne ir paredzēta lietot rakstos par vētrām un negaisiem, kuru galvenais iemesls parasti (bet ne tikai) ir aukstā atmosfēras fronte vai konvekcijas procesa negaisi.

'''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Mihailo Hruševskis
 |       vārds_orģ = ''Михайло Грушевський''
 |          attēls = Hrushevskyi Mykhailo XX.jpg
 |         att_izm = 
 |        apraksts = 
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Ukrainas Tautas Republika]]s [[Ukrainas Centrālā Rada|Centrālās Radas]] priekšsēdētājs
 |     term_sākums = {{dat VS|{{dat|1917|3|28}}|{{dat||3|15}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://uinp.gov.ua/istorychnyy-kalendar/berezen/28/1917-zasidannya-ukrayinskoyi-centralnoyi-rady-yake-ocholyv-myhaylo-grushevskyymyhaylo-grushevskyy|title=1917 - засідання Української Центральної Ради, яке очолив Михайло Грушевський|publisher=Український інститут національної пам’яті}}</ref>
 |     term_beigas = {{dat|1918|4|29|N}}
 |      prezidents = 
 |     priekštecis = Volodimirs Naumenko <small>(iepriekš amats nebija nodibināts, pienākumu izpildītājs)</small>
 |        pēctecis = [[Pavlo Skoropadskis]] <small>(amats atcelts, [[Ukrainas hetmanis]])</small>
<!------ Otrais amats ------>
 |           amats2 = [[Ševčenko zinātniskā biedrība|Ševčenko zinātniskās biedrības]] priekšsēdētājs
 |     term_sākums2 = {{dat|1897}}
 |     term_beigas2 = {{dat|1913}}
 |      prezidents2 = 
 |     priekštecis2 = Oleksandrs Barvinskis
 |        pēctecis2 = Stepans Tomašivskijs
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1866|9|29|N}}|{{dat||9|17}}}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Polijas Karaliste (1815—1915)|Helma|td=Polija}}
 |    dzīves_vieta = 
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1934|11|24|1866|9|29}}
 |       mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Kislovodska|td=Krievija}}
 |       apglabāts = Baikova memoriālā kapsēta Kijivā
 |         tautība = [[ukrainis]]
 |         partija = Ukraiņu sociālistu–revolucionāru partija
 |       apvienība = 
 |       dinastija = 
 |            tēvs = Serhijs Hruševskis
 |            māte = Glafira Okopova
 |         dzīvesb = Marija Ivanna Hruševska
 |           bērni = Katerina Hruševska
 |       profesija = akadēmiķis, vēsturnieks
 |      alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
 |        reliģija = [[pareizticība]]
 |        paraksts = Signature of Mykhailo Hrushevskyi.svg
 |    paraksts_izm = 
 |        piezīmes = 
}}
'''Mihailo Hruševskis''' ({{val|ua| Михайло Сергійович Грушевський}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1866|9|29}}|{{dat||9|17}}}} [[Helma|Helmā]], miris {{dat|1934|11|24}} [[Kislovodska|Kislovodskā]]) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] valstsvīrs, politiskais aktīvists, [[vēsturnieks]], viens no ievērojamākajiem ukraiņu nacionālās atdzimšanas līderiem 20. gadsimta sākumā, pirmais [[Ukrainas Centrālā Rada|Ukrainas Centrālās Radas]] priekšsēdētājs (1917—1918), kā arī vadoša personība [[Ukrainas PSR]] kultūrā 1920. gados.

[[Kategorija:Pleistocēns]]
[[Kategorija:Izmiršana]]

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Ežēns Jonesko
|         vārds_orig = ''Eugène Ionesco''
|             attēls = Eugene Ionesco 01.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1909
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 25
|           dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Slatina}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 1994
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = 
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts =  
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = franču
|            periods = 1942—1989
|              žanri =  [[Absurda drāma]], [[eseja]]
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi =  "Plikpaurainā dziedātāja" ( 1950), "Mācību stunda" (1951), "Krēsli" (1952), "Pienākuma upuri"(1953), "Degunradži" (1959), "Makbets" (1972)
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Ežēns Jonesko''' (''Eugène Ionesco'', dz. ''Eugen Ionescu'', dzimis 1909. gada 26. novembrī, miris 1994. gada 28. martā) bija [[rumāņi|rumāņu]] izcelsmes [[dramaturģija|dramaturgs]], kas dzīvoja [[Francija|Francijā]] un rakstīja [[franču valoda|franču valodā]]. Jonesko uzskatāms par vienu no izcilākajiem [[absurda drāma]]s autoriem.

[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

{{Cita nozīme|ASV prezidentu|ekonomistu|Džeimss Bjūkenens (ekonomists)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Džeimss Bjūkenens
| vārds_orģ           = ''James Buchanan''
| attēls              = James Buchanan.jpg
| apraksts            =
<!--- Pirmais amats --->
| amats               = 15. [[ASV prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1857|3|4|N}}
| term_beigas         = {{dat|1861|3|4|N}}
| viceprezidents      = [[Džons Brekinridžs]]
| priekštecis         = [[Frenklins Pīrss]]
| pēctecis            = [[Abrahams Linkolns]]
<!--- Otrais amats --->
| amats2              = 17. [[ASV valsts sekretārs]]
| term_sākums2        = {{dat|1845|3|10|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1849|3|7|N}}
| prezidents2         = {{ubl|[[Džeimss Polks]]|[[Zekerijs Teilors]]}}
| priekštecis2        = [[Džons Kelhūns]]
| pēctecis2           = [[Džons Midltons Kleitons]]
<!--- Trešais amats --->
| amats3              = ASV senators no Pensilvānijas
| term_sākums3        = {{dat|1834|12|6|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1845|3|5|N}}
| priekštecis3        = [[Viljams Vilkinss]]
| pēctecis3           = [[Saimons Kemerons]]
<!--- Personīgā informācija --->
| dzim_dati           = {{dat|1791|4|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Mersersburga}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1868|6|1|1791|4|23}}
| mir_vieta           = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Lenčestera}}
| partija             = [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskā partija]]
| dzīvesb             = 
| profesija           = jurists, diplomāts
| reliģija            = [[Prezbiterisms|prezbiterānis]]
| paraksts            = James Buchanan Signature.png
| piezīmes            = 
}}

{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stiepjamība''' ir [[Metāli|metāla]] īpašība, kas raksturo metāla spēju veidot garas [[Vadi|stieples]] vai diegus ar mazu [[Diametrs|diametru]]. Vislabāk stiepjami ir [[zelts]], [[sudrabs]] un [[varš]]. Maza stiepjamība ir [[Bismuts|bismutam]], [[Mangāns|mangānam]] un [[Antimons|antimonam]]. Metāli ar mazu stiepjamību ir [[Izturība|trausli]]. Trauslumu nosaka [[Kovalentā saite|kovalentās saites]], kas līdz ar metālisko saiti pastāv starp trauslo metālu [[Atoms|atomiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010. gads|isbn=978-9984-11-303-6}}</ref>

[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Ekoloģija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Inkermana
 | official_name            = ''Інкерман''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = UZ ChS7 Inkerman - Sewastopol.jpg
 | image_caption            = Inkermanas osta
 | image_flag               = FLA Inkerman, Sevastopol, Ukraine.svg
 | image_seal               = 
 | image_shield             = COA Inkerman, Sevastopol.svg
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map              = Krima#Ukraina#Krievija
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ubl|{{UKR}} ([[de iure]])|{{RUS}} ([[de facto]])}}
 | subdivision_type1        = Autonomā republika (Ukrainā)
 | subdivision_name1        = 
 | subdivision_type2        = Pilsēta
 | subdivision_name2        = [[Sevastopole]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Balaklavas rajons]] 
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 4. gadsimts
 | established_title1        = Pilsēta
 | established_date1         = 1976
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 2
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 10027
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = 
 | utc_offset               = 
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 44| latm = 36| lats = 51| latNS = N
 | longd = 33| longm = 36| longs = 30| longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 299703—299709
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 50
 | website                  = {{URL|http://inkerman-gov.ru/}}
 | footnotes                = 
}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Franks Tīss
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0430-0050-010, Frank Thiess.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rembates pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1977  
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|VFR|Darmštate|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas =
}}

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=39,8&nbsp;°C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Astra Lux''
|alternat nosaukums     = 
|attēls                 = AstraLux 02.2009.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        = ''Astra Lux'' 2009. gada februārī.
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 04| latNS =N 
|longd = 24| longm = 11| longs = 17| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|adrese                 = [[Gunāra Astras iela]] 8 k-1
|apkaime                = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[2005. gads|2005]]—[[2007. gads|2007]]
|pamatakmens            = 
|iecer pabeigt          = 
|pabeigts               = 
|atverts                = {{dat|2007|7|25}} <ref>[http://www.astra-lux.lv/html/index.php?id=1938 "Astra Lux" nodots ekspluatācijā]{{Novecojusi saite}}, astra-lux.lv</ref>
|ekspluatācijā no       = 2007
|nojaukts               = 
|iznicinats             = 
|pielietojums           = Dzīvojamā ēka
|antena spice           = 
|jumts                  = 80,80
|augsej stava           = 
|skatu lauk             = 
|stavu skaits           = 24
|liftu skaits           = 
|izmaksas               = 
|platiba                = 
|stāva platība          = 
|arhitekts              = 
|arhit birojs           = [[Juris Poga|SIA "Arhitekta J. Pogas birojs"]]
|projekta vad           = 
|inzinieris             = 
|buvnieks               = 
|attistitajs            = SIA "PBLC-nekustamie īpašumi"
|ipasnieks              = 
|parvaldnieks           = 
|atsauces               = 
|emporis nr             = 219829
|areja saite            = [http://www.astra-lux.lv/ astra-lux.lv]
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Astra Lux''''' ir daudzstāvu dzīvojamā ēka [[Rīga|Rīgā]], [[Purvciems (Rīga)|Purvciema]] apkaimē, [[Gunāra Astras iela|Gunāra Astras ielā]] 8 k-1. Ēka sastāv no diviem savstarpēji savienotiem blokiem: zemākajam blokam ir 22 stāvi, augstākajam — 24 stāvi. Tie ir celti ieslīpi, ar sašaurinājumu dienvidu virzienā. ''Astra Lux'' izvietoti 158 dzīvokļi ar franču tipa balkoniem. Ēkas kopējais augstums ir 80,80 metri un tā tika uzcelta laika posmā no 2005. līdz 2007. gadam. 2008. gadā ''Astra Lux'' saņēma godalgu kā 2007. gada labākā jaunbūve, pirmo vietu izcīnīja 14 jaunbūvju konkurencē.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/320279-par_gada_labako_jaunbuvi_atzita_eka_purvciema Par gada labāko jaunbūvi atzīta ēka Purvciemā], tvnet.lv, {{dat|2008|3|29|SK}}</ref><ref>[http://www.astra-lux.lv/html/index.php?id=2011 Astra Lux atzīta par 2007. gada labāko jaunbūvi]{{Novecojusi saite}}, astra-lux.lv, {{dat|2008|4|2|SK}}</ref>

{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Vilhelms Kārlis Neimanis
| image = Vilhelms Neimanis.jpg
| imagesize = 200px
| caption = 
| birthname = 
| birthdate = {{dat|1849|10|05|}}
| location = [[Grēvesmīlene]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| deathdate = {{dat|1919|3|06|}}
| deathplace = [[Rīga]], {{LAT}}
| nationality = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Pēterburgas Mākslas akadēmija]]
| movement = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| famous works = [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Rīgas Pilsētas mākslas muzejs]], [[Kalkūnes muiža]]
| patrons = [[Pauls Makss Berči]]
| awards = 
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Raķete
| nosaukums = SM-3
| oriģ. nosaukums = ''Standard missile 3''
| izgat. nosaukums = 
| cits nosaukums = RIM-161
| cita nosaukuma avots = [[ASV Aizsardzības ministrija]]s apzīmējums
| attēls = USS Lake Erie (CG-70) SM-3 start.jpg
| attēla paraksts = ''SM-3'' starts no kreisera ''USS Lake Erie''
| pielietojums = [[antiballistiskā raķete]]
| raķešu saime = ''Terrier''
| raķešu grupa = 
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = ''[[Raytheon]]''
| augstums = 6,55 m (7,9 m)
| diametrs = 0,34 m (0,53 m)
| masa = 1300 kg
| pakāpes = 4
| LEO masa = 
| GTO masa = 
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = 
| startu skaits = 
| veiksmīgie = 
| avārijas = 
| daļēji = 
| pirmais = {{dat|1999|9|24}}
| pirmais pavadonis = 
| pārbaudīti dati = {{dat|2008|2|29|SK|bez}}
}}
'''''RIM-161 Standard missile 3''''' jeb '''SM-3''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] izstrādāta no kuģa palaižama [[antiballistiskā raķete]] pretraķešu sistēmā ''[[Aegis Ballistic Missile Defense System]]''. Lai gan raķete ir projektēta, lai pārtvertu [[ballistiskā raķete|ballistiskās raķetes]], to var izmantot arī [[zema Zemes orbīta|zemās Zemes orbītās]] lidojošu [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] iznīcināšanai. ''SM-3'' ir izmēģinājusi un lieto [[ASV Jūras kara flote]], tā ir arī [[Japāna]]s Jūras pašaizsardzības spēku bruņojumā.

{{cita nozīme|ASV štatu|upi|Tenesī (upe)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Tenesī
 | official_name           = ''Tennessee''
 | other_name              = 
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_flag              = Flag of Tennessee.svg
 | flag_size               = 120px
 | image_seal              = Seal of Tennessee.svg
 | seal_size               = 80px
 | nickname                = Brīvprātīgo štats (''The Volunteer State'')
 | motto                   = Lauksaimniecība un tirdzniecība (''Agriculture and Commerce'')
 | anthem                  = 
 | capital                 = [[Našvila]]
 | largest_city            = 
 | official_language       = 
 | spoken_language         = 
 | image_map               = Tennessee in United States.svg
 | mapsize                 = 
 | map_caption             = Tenesī atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | established_title       = Iestāšanās ASV
 | established_date        = {{dat|1796|6|1||bez}}
 | government_footnotes    = 
 | government_type         = 
 | governing_body          = 
 | leader_party            = 
 | leader_title            = 
 | leader_name             = 
 | area_footnotes          = 
 | area_magnitude          = 
 | area_total_km2          = 109247
 | area_land_km2           = 106846
 | area_water_km2          = 2401
 | area_water_percent      = 2,16
 | area_rank               = 
 | population_footnotes    = 
 | population_total        = 6910840
 | population_as_of        = 2020. gadā
 | population_rank         = 
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie — 77,6%<br />melnie — 16,7%<br />aziāti — 1,4%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[protestanti]] - 85%<br />[[katoļi]] - 6%<br />nereliģiozi - 9%
 | timezone                = austrumu Tenesī - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5<br />centrālā un rietumu  Tenesī - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
 | utc_offset              = 
 | timezone_DST            = 
 | utc_offset_DST          = 
 | elevation_m             = 280
 | elevation_max_m         = [[Klingmena kalns]], 2026
 | elevation_min_m         = 54
 | website                 = {{URL|https://www.tn.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-TN
 | footnotes               = 
}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Subate
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Subates katoļu baznīca.jpg
| imagesize = 
| image_caption = Subates katoļu baznīca
| image_flag = 
| flag_link = Subates karogs
| image_shield = Subate COA.svg
| shield_link = Subates ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 00
| lats = 11
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 54
| longs = 24
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Augšdaugavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1917. gads|1917. gada]]
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Subbath}}<br/>{{val|pl|Subocz}}
| area_total_km2 = 5
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Subate}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 130
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5471
| website = 
| footnotes = 
}}
'''Subate''' ir sena [[Sēlija]]s pilsēta [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] ziemeļrietumos pie [[Latvijas—Lietuvas robeža]]s. Agrāk tā bija nozīmīgs [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s austrumu daļas tirdzniecības un izglītības centrs.

'''Aleuti''' (pašnosaukumi — ''unangan'' / ''unaӈan'') ir [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aleutu salas|Aleutu salu]] pamatiedzīvotāji. Lielākā daļa no tiem dzīvo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Aļaska|Aļaskā]]), mazāka daļa — [[Krievija|Krievijā]] ([[Kamčatkas novads]]). Mazāka daļa aleutu runā [[Aleutu valoda|aleutu valodā]], tomēr lielākoties lieto [[Angļu valoda|angļu valodu]], kā arī [[Krievu valoda|krievu]] Krievijā.

{{Infobox
|bodystyle    = width: 20em; text-align: left; font-size: 90%;

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dona Žuana kaislības
| attēls                   = Don Jon Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don Jon''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džozefs Gordons-Levits]]
| producents               = [[Rams Bergmans]]
| scenārija autors         = Džozefs Gordons-Levits
| galvenajās lomās         = 
* [[Skārleta Johansone]]
* Džozefs Gordons-Levits
* [[Džūliana Mora]]
* [[Brī Larsone]]
* [[Robs Brauns]]
| mūzika                   =  
* [[Neitans Džonsons]]
* [[Malkolms Kirbijs (jaunākais)|Malkolms Kirbijs]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''
* ''[[Voltage Pictures]]''
* ''[[HitRecord Films]]''
* ''[[Ram Bergman Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Relativity Media]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|1|8|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|9|27|ASV|2013|9|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013|title=Don Jon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 4, 2018|archive-date={{dat|2018|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181214100158/http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donjon.htm|title=Don Jon (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Dona Žuana kaislības"''' ({{val|en|Don Jon}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Džozefs Gordons-Levits]]. Citas galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džuliana Mora]], [[Brī Larsone]] un [[Robs Brauns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|8||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

{{Citas nozīmes|muzikālas kompozīcijas veidu|dziesma (nozīmju atdalīšana)|dziesma}}
 pieraksta [[muzikālā notācija|nošu rakstā]]]]
'''Dziesma''' ir neliela apjoma vokāls [[skaņdarbs]], kas tiek izpildīts ar [[balss|balsi]], [[dziedāšana|dziedot]]. Dziesmā muzikālais tēls apvienots ar [[dzeja|dzejisko]]. Parasti dziesma sastāv no [[pants|pantiem]] un [[piedziedājums|piedziedājumiem]]. Nereti [[lirika]] (dziesmas vārdi) ir ar [[atskaņa|atskaņām]] kā dzeja. Dziesmas var saturēt arī [[reliģisks teksts|reliģiskus tekstus]].

'''Piknometrs''' ir cieši noslēdzams [[Stikls|stikla]] trauks ar zināmu [[Tilpums|tilpumu]] un [[Svars|svaru]]. Piepildot šo trauku un nosverot to, iespējams precīzi noteikt šķidruma [[Blīvums|blīvumu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Pastāv arī gāzēm un cietvielām paredzēti piknometri. Pirmais zināmais piknometram līdzīgas ierīces izgudrotājs ir [[Senā Persija|persiešu]] zinātnieks [[Abū Raihāns Bīrūnī|Al-Bīrūnī]].

{{BioTakso infokaste
| attēls =Ascaris lumbricoides.jpeg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ascaris lumbricoides|Cilvēka cērme}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie 
| tips =Nematoda
| tips_lv =Nematodes
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Adenophorea|Adenoforejas}}
* {{TaksoSaite|Secernentea|Secernenti}}
| kategorijas =nē
}}

[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Brunavas pagasts}}

{{Valodas infokaste
 | name          = Marathu valoda
 | nativename    = {{unicode|मराठी}}, ''{{Unicode|Marāṭhī}}''
 | pronunciation = [məˈɾaʈʰi]
 | states        = [[Indija]]
 | region        = Indijas centrālā un rietumu daļa
 | speakers      = ~70 miljoni
 | rank          = 
 | familycolor   = Indoeiropiešu
 | fam2          = [[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
 | fam3          = [[Indoāriešu valodas|Indoāriešu]]
 | fam4          = [[Dienvidindoāriešu valodas|Dienvidindoāriešu]]
 | script        = [[dēvanāgarī]] (standarts)
 | nation        = {{IND}} ([[Mahārāštra]])
 | agency        = ''Maharashtra Sahitya Parishad'' un dažādas citas institūcijas
 | iso1          = mr
 | iso2          = mar
 | iso3          = mar
 | map           = <center><small>Marathu valodas areāls Indijā
 | notice        = Indic
}}

{{Commonscat|Construction}}

[[Kategorija:Zāles]]

{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus erythropus JPG1.jpg 
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Neoboletus
| ģints_lv =
| suga =Neoboletus luridiformis
| suga_lv =Pārslainā beka
| binomial =Neoboletus luridiformis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus luridiformis''
}}

{{atsauces+}}
{{Jāpārraksta}}
'''Ienākumi''' ir [[nauda]]s līdzekļi vai materiālie [[aktīvi]], ko [[valsts]], [[Fiziska persona|fiziskā]] vai [[Juridiska persona|juridiskā persona]] saņēmusi kādas darbības rezultāta noteiktā laika posmā.

{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 54
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Xe
|             atommasa = 131,293
|   valences elektroni = [Kr]4d<sup>10</sup>5s<sup>2</sup>5p<sup>6</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; <br />Ksenona spīdēšana [[elektriskais lauks|elektriskajā laukā]]
|  oksidēšanas pakāpes = 0, +1, +2, +4, +6, +8
|  elektronegativitāte = 2,6
|              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 5,894
|  kušanas temperatūra = 161,4 K (-111,7&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 165,03 K (-108,12&nbsp;°C)
}}

{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Spāru svētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Ministru_prezidents_Valdis_Dombrovskis_piedalās_LNB_jaunās_ēkas_spāru_svētkos_(5683705288).jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Vainaga uzlikšana [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālās bibliotēkas]] spāru svētkos 2011.gada 3.maijā
| oficiālais_nosaukums  = Spāru svētki
| citi_nosaukumi        = 
| brīvs_nosaukums1      = 
| brīvs_lauks1          = 
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = būvniecības posma pabeigšana
| svinību_laiks         =
| biežums               = vienu reizi katrai ēkai
| saistīts_ar           =
}}

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| binomial = Vicia faba
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Illustration Vicia faba1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia faba
| suga_lv = Lauka pupa
| sinonīmi = * ''Faba sativa'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
* ''Faba bona'' (''[[Friedrich Casimir Medicus|Medicus]]'')
* ''Faba vulgaris'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
| izplatība = 
| izcelsmes_vieta = 
| kategorijas = nē
}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Tayanna''
|      Vārds_orig = 
|          Attēls = Tayanna 2018.jpg
|         Att_izm = 180px
|          Ainava = 
|        Apraksts = 
|        Dz_vārds = Tetjana Mihailivna Rešetņaka
|      Pseidonīms = 
|          Dzimis = {{ddv|1984|9|29}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Čerņivci|td=Ukraina}}
|           Miris = 
|        Vieta_mr = 
|           Vieta = 
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste
|     Instrumenti = 
|            Gadi = 2006–pašlaik
|Izdevējkompānija = 
|   Darbojies_arī = ''[[Гарячий шоколад]]''
|           Mlapa = 
|         Dzimums = S
}}

{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Ļihačova rūpnīca<br />''Завод имени Лихачёва''
| logo             = Amo-zil-logo.svg
| caption          = 
| image            = Экскурсия на ЗИЛ (14869234063).jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    = 
| type             = 
| traded_as        = 
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = [[1916. gads]]
| founder          = 
| defunct          = [[2013. gads]] (bankrots)<br />[[2015. gads]] (slēgšana)<br />[[2020. gads]] (nojaukšana)
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas automašīna]]s<br />[[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]<br />[[ledusskapis|ledusskapji]]
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = {{URL|amo-zil.ru}}
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
'''Ļihačova rūpnīca''' ({{val|ru|Завод имени Лихачёва}}), jeb saīsināti '''ZIL''' ({{val|ru|ЗИЛ}}), bija [[autobūve]]s uzņēmums [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija|Krievijā]], kas darbojās no 1916. gada līdz 2016. gadam.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Heinrihs Georgs fon Jannavs
|     vārds_orig = Heinrich Georg von Jannau
|         attēls =
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 18
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Heinrihs Johans fon Jannavs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}
'''Heinrihs Georgs fon Jannavs''' (''Heinrich Georg von Jannau'', dzimis {{dat|1789|8|14}}, miris {{dat|1869|9|18}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] mācītājs [[Vidzemes guberņa]]s [[Igaunija|igauņu]] daļā, literāts. Studējis [[Tartu universitāte|Tērbatas]] un [[Jēnas universitāte|Jēnas universitātē]]. Filozofijas doktors (1816.). [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s goda biedrs (1825.), Baltijas provinču vēstures un senlietu pētīšanas biedrības dibinātājs (1834.), Igaunijas zinātņu biedrības loceklis (1838.), Vidzemes evaņģēliskās konsistorijas loceklis (1842.) un Parīzes vēstures institūta korespondētājloceklis (1842.). Tallinas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas „''Isis''“ brālis (1817.).

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Augšsavoja
| official_name           = ''Haute-Savoie''
| other_name              = 
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           = 
| imagesize               = 
| image_caption           = 
| image_flag              = 
| flag_size               = 
| image_shield            = Blason duché fr Savoie.svg
| shield_size             = 75px
| nickname                = 
| motto                   = 
| anthem                  = 
| capital                 = [[Ansī]]
| largest_city            = 
| official_language       = 
| spoken_language         = 
| image_map               = Département 74 in France.svg
| mapsize                 = 
| map_caption             = Augšsavojas atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Rona-Alpi]]
| leader_party            = 
| leader_title            = 
| leader_name             = 
| area_footnotes          = 
| area_magnitude          = 
| area_total_km2          = 4388
| area_land_km2           = 
| area_water_km2          = 
| area_water_percent      = 
| area_rank               = 
| elevation_max_m         = 
| elevation_min_m         = 
| population_footnotes    = 
| population_total        = 746994
| population_as_of        = 2011
| population_rank         = 
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.haute-savoie.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               = 
}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Irbenieki
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Irbeneeki
| established_date         = [[1618]] (rakstos)
| established_title2       = 
| established_date2        = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="irb" />
| population_total         = 34
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 54 | longs = 00 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Irbenieki
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Irbenieki''' ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] dienvidaustrumos, [[Jēkabpils]]—[[Vilkukrogs|Vilkukroga]]—[[Antuži|Antužu]] [[ceļš|ceļa]] labajā pusē, uz [[Austrumi|austrumiem]] no [[Darvasbrenči|Darvasbrenčiem]].  

{{Infobox historic site
| name = Aizkraukles viduslaiku pils
| native_name = ''Aizkraukles viduslaiku pils''<br />''castrum Ascrad''<br />''Ordensburg Ascheraden''
| image = Aizkraukle castle ruins (2).jpg
| image_size = 
| caption = 
|map_type = Latvia
|map_size = 
|map_alt = 
|map_caption = 
| relief = jā
| location = [[Aizkraukles pagasts]], [[Aizkraukles novads]], {{LAT}}
| lat_degrees = 56
| lat_minutes = 36
| lat_seconds = 52
| lat_direction = N
| long_degrees = 25
| long_minutes = 09
| long_seconds = 12
| long_direction = E
| locmapin = 
| built = pirms 1420. gada
| architect = 
| architecture = 
| area = 
| visitation_num = 
| visitation_year = 
| governing_body = Privātīpašums
| embedded = 
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizkraukles viduslaiku pils
|      numurs = 108
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

'''18. septembris''' ir gada 261. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (262. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 104 dienas.

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Vasīlijs Ignatenko
 |    vārds_orig = 
 |        attēls =
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = 
 |       dz_gads = 1961
 |    dz_mēnesis = 03
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{flaga|Baltkrievijas PSR}} [[Brahinas rajons]], [[Gomeļas apgabals]], [[Baltkrievijas PSR]]
 |     m_dat_alt = 
 |        m_gads = 1986
 |     m_mēnesis = 05
 |       m_diena = 13
 |       m_vieta = {{flaga|Krievijas PFSR}} [[Maskava]], [[Krievijas PFSR]]
 |  dzīves_vieta = {{flaga|Ukrainas PSR}} [[Pripjata]], [[Ukrainas PSR]]
 |     pilsonība = 
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = [[ugunsdzēsējs]]
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = V
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = Ludmila Ignatenko
 |         bērni = Natālija Ignatenko
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}

{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Palladium Rīga
|logo            = Palladium logo.png
|logo izmērs     = 250px
|attēls          = <!-- XXXXXX.png -->
|attēla izmērs   = <!-- XXXpx -->
|attēla paraksts = 
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Marijas iela (Rīga)|Marijas iela]] 21, LV-1011
|tips          = Koncertzāle<br />Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]<br />[[Elektroniskā mūzika]]<br />[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       = 
|atvērts       = {{dat|2011|9|28}}
|renovēts      = 
|slēgts        = 
|izmaksas      = 200 000—300 000 Ls
|īpašnieks     = Positivus Music
|vadība        = Ģirts Majors
|nosaukumi     = "Palladium Riga"
|kapacitāte    = 1600—2000 cilv.
|mājas lapa    = [http://www.palladium.lv/ palladium.lv]
}}
Koncertzāle '''"Palladium Rīga"''' (arī '''"Palladium"''') ir viena no pirmajām tāda tipa (vidēja mēroga grupu uzstāšanās) koncertzālēm Latvijā. Tā atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Marijas iela (Rīga)|Marijas ielā]] 21 un durvis vēra [[2011. gads|2011]]. gada [[28. septembris|28. septembrī]],<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/393658-ar_ilgu_uzstasanos_svinigi_atklaj_palladium Ar "Iļģu" uzstāšanos svinīgi atklāj "Palladium"], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref> tās ietilpība ir 1600—2000 cilvēki.<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/intervijas/393540-girts_majors_palladium_nebus_stilistiski_ierobezots Ģirts Majors: Palladium nebūs stilistiski ierobežots], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref><ref>[http://www.diena.lv/kultura/muzika/bijusa-kinoteatra-palladium-telpas-atklas-koncertzali-kas-klus-par-jauno-aktualo-muziku-uzstasanas-v-13905485 Bijušā kinoteātra Palladium telpās atklās koncertzāli, kas kļūs par jauno aktuālo mūziķu uzstāšanās vietu], diena.lv, {{dat|2011|9|26|SK}}</ref> Koncertzāle iekārtota bijušā kinoteātra "Palladium" telpās, kurš darbību uzsāka [[1913]]. gadā un darbojās līdz pat [[2002]]. gadam. Atjaunotās "Palladium" koncertzāles logotipa un vizuālās identitātes autori ir dizaina studija [[Asketic]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |title=Palladium Rīga vizuālā identitāte |access-date={{dat|2014|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140105185803/http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |archivedate={{dat|2014|01|05||bez}} }}</ref>

{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma cepediana Mauritius 040128.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma cepediana
| suga_lv         = Zilastes dienas gekons
| binomial        = Phelsuma cepediana, <small>([[Jacques-Gérard Milbert|Milbert]], 1812)</small>
| sinonīmi        =
* ''Phelsuma inunguis'' ([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)
* ''Anoplopus cepedeanus'' (Wagler, 1830: 142)
* ''Platydactylus Cepedianus'' ([[André Marie Constant Duméril|A.M.C. Duméril]] & [[Gabriel Bibron|Bibron]] 1836: 301)
* ''Phelsuma trilineatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1842)
* ''Phelsuma cepedianum'' (Angel, 1942: 29)
* ''Phelsuma trilineata'' (Raxworthy & Nussbaum, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Kluge, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Glaw & Vences, 1994: 297)
* ''Phelsuma cepediana'', Rösler, 2000: 101)
| kategorijas = nē
}}
'''Zilastes dienas gekons''' (''Phelsuma cepediana'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=cepediana&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+cepediana%27%29%29 The Reptile Database: ''Phelsuma cepediana'' (Milbert, 1812)]</ref>

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Marko Polo
|     vārds_orig = ''Marco Polo''
|         attēls = Marco Polo portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marko Polo 16. gadsimta gravīrā
|     dz_dat_alt = ap [[1254]]
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = iespējams, [[Venēcija]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1324
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Venēcija]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}

stacija [[Rosa jūra]]s piekrastē.]]
'''Polārstacija''' ir zinātniski pētniecisks komplekss [[Arktika|Arktikā]] vai [[Antarktika|Antarktikā]], kas veic sistemātiskus [[meteoroloģija|meteoroloģiskus]], [[aeroloģija|aeroloģiskus]], [[ģeomagnētisms|ģeomagnētiskus]], [[glacioloģija|glacioloģiskus]], [[bioloģija|bioloģiskus]], [[medicīna|medicīniskus]] un citus novērojumus<ref>{{LPE|8|34}}</ref> un paredzēts autonomas darbības nodrošināšanai zināmā laika periodā. Ar nelieliem izņēmumiem tiek ierīkotas neapdzīvotos, grūti pieejamos apvidos, kur nav citas pētniecībai piemērotas infrastruktūras. Nereti tiek kombinētas ar militāriem objektiem ([[garnizons|garnizoniem]], [[lidlauks|lidlaukiem]]).

[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Tehnika]]

{{cita nozīme|filozofisku uzskatu|arhitektūras stilu|racionālisms (arhitektūra)}}
'''Racionālisms''' [[filozofija|filozofiskā]] izpratnē ir uzskats, ka zināšanu un spriedumu pamatā par apkārtējo pasauli un tajā notiekošajiem procesiem ir cēloņsakarības. Citiem vārdiem, katrai vērojamai parādībai, notikumam vai procesam ir konkrēts cēlonis vai cēloņu kopums (secība).

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība = 
| partija = 
| dzīvesb = 
| profesija = 
| alma_mater = 
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes = 
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Īzaks Baševiss Zingers
|     vārds_orig = Isaac Bashevis Singer
|         attēls = Isaac Bashevis Singer.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Leoncina (''Leoncin'') pie [[Novi Dvora Mazovecka|Novi Dvoras Mazoveckas]],  [[Kongresa Polija]],  [[Krievijas Impērija]], (tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = Sarfsaida (''Surfside''), [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[jidišs]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Knuts Hamsuns]], [[Šoloms Aleihems]], [[Ichoks Leibušs Perecs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1978. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{Commonscat|Categories by city}}

{{Muzeja infokaste
| name                = Kuldīgas novada muzejs
| native_name         = 
| native_name_lang    = 
| image               = 7716m (1).jpg
| imagesize           = 200px
| caption             = 
| alt                 = 
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| lat_deg             = 
| lat_min             = 
| lat_sec             = 
| lat_dir             = 
| lon_deg             = 
| lon_min             = 
| lon_sec             = 
| lon_dir             = 
| coordinates_type    = 
| coordinates_region  = 
| coordinates_display = 
| coordinates_format  = 
| coordinates         = 
| established         = [[1935]]<ref name="muzeji.lv">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|title= KULDĪGAS NOVADA MUZEJS PA|publisher= muzeji.lv|access-date= {{dat|2013|06|17||bez}}|archiveurl= https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|archivedate= {{dat|2012|04|15||bez}}}}</ref>
| dissolved           = 
| location            = [[Pils iela (Kuldīga)|Pils iela]] 5, [[Kuldīga]]<ref name="muzeji.lv" /> 
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s muzejs<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.kulturaskarte.lv/lv/muzejs/kuldigas-novada-muzejs|title= Kuldīgas novada muzejs|publisher= kulturaskarte.lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| collection          = 107 000 (01.01.2016.)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|06|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |archivedate={{dat|2012|04|15||bez}} }}</ref>
| visitors            = 
| director            = Eduards Dambergs
| president           = 
| curator             = 
| owner               = 
| publictransit       = 
| car_park            = 
| website             =http://www.kuldigasmuzejs.lv/ 
}}
'''Kuldīgas novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Pils iela (Kuldīga)|Pils ielā]] 5.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Teodors Eihmans
|     vārds_orig = 
|         attēls = Fyodor eichmans.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = [[1897. gads|1897]]. gadā
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = "Vecjūdupi", Lielezeres pagasts, [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Butovas poligons|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = 
|     apbalvojumi = 
|      cits_darbs =  
}}
}}

{{catmore}}
{{Commonscat|Numeral systems}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kaspars Petrovs
|     vārds_orig = 
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Grobiņa}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = Slepkava
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Kaspars Petrovs''', pazīstams arī kā '''Rīgas Raskoļņikovs''', (dzimis [[1978]]. gadā [[Grobiņa|Grobiņā]])<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/kriminalzinas/284876-vareja_but_genijs_bet_kluva_par_serijveida_slepkavu Varēja būt ģēnijs, bet kļuva par sērijveida slepkavu]</ref> ir [[Latvija]]s laupītājs un [[sērijveida slepkava]].

{| class="wikitable" style="float:right; margin-left: 10px; text-align:center;"
|-
! Frekvences lielumi (Hz)!! Attēls
|-
| 970 || 
|-
| 1010 || 
|-
| 1760 || 
|-
| 3220 || 
|}
'''Kimātika''' (no {{val|el|κῦμα}} ''(kima)'' — '[[vilnis]]') ir zinātne, kas pēta [[skaņa]]s viļņu mijiedarbības vizualizāciju. Zinātnes nosaukumu 1967. gadā radīja [[Šveice]]s [[antropozofija|antropozofs]] [[Hanss Dženijs]]. Parasti vizualizācijas rada, uz plāksnes vai membrānas novietojot šķidrumu vai arī vielu daļiņas.<ref>{{Grāmatas atsauce |last= Dženijs |first= Hanss |title= Cymatics: A Study of Wave Phenomena & Vibration |edition= 3rd |publisher= [[Macromedia Press]] |date=July 2001 |isbn= 1-888138-07-6}}</ref> Nereti eksperimentu veikšanai izmanto tā saukto [[Hladni plāksne|Hladni plāksni]]. Rezonējot virsmu noteiktās frekvencēs, rodas [[stāvviļņi]] un noteiktās vietās veidojas mezgli vai blīzumi — smiltis novirzās no blīzuma jeb antimezgla un slīd uz "mierīgāko" laukumu — mezglu.

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ulbrokas vidējo viļņu antena. Fotografēts 2010. gada 15. maijā. 
| source         = {{own}}
| date           = 2010-05-15
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     = 
| other_versions = 
}}

'''''Index seminum''''' ir [[Sēkla|sēklu]] saraksts, kuru sastāda un publicē [[botāniskais dārzs]], [[arboretums]] vai cita kompetenta zinātniska institūcija. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu.  Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.<ref name="bgci" />
Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot [[Ētika|ētiskos]] principus [[Bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] aizsardzībai, [[Invazīva suga|sugu invāziju]] novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk kā 700 dārzi no 118 valstīm.<ref name="bgci" />

{{catmore}}
{{Commonscat|Non-Euclidean geometry|Neeiklīda ģeometrija}}

'''11. aprīlis''' ir gada 101. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (102. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 264 dienas.

[[Kategorija:Joni]]

'''Elektroniskie atkritumi''' jeb '''e-atkritumi''' ir izmesta [[elektronika]] vai elektriskās ierīces. Elektroniskajiem atkritumiem pieskaita arī elektroniku, kas nodota atjaunošanai, atkalizmantošanai, tālākai pārdošanai, materiālu atgūšanai priekš pārstrādes vai aprakšanai. Neoficiāla elektronisko atkritumu apstrāde [[jaunattīstības valstis|jaunattīstības valstīs]] var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku veselību un [[vides piesārņojums|vides piesārņojumu]].

{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova 
|     vārds_orig = 
|         attēls = 

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
| aviokompanija        = ''Deutsche Lufthansa AG''
| logo                 = Lufthansa Logo 2018.svg
| logo izmērs          = 200px
| attēls               = 2010-07-21 A380 LH D-AIMB EDDF 04.jpg
| attēla izmērs = 220px
| attēla paraksts      = 
| IATA                 = LH
| ICAO                 = DLH
| izsaukums            = LUFTHANSA
| dibināta               = 1953. gads
| darbību uzsāka         = 1954. gads
| darbību pārtrauca      = 
| galvenā bāze           = 
| citas bāzes            = 
| lojalitātes programma  = 
| aviokompāniju alianse  = ''[[Star Alliance]]''
| flote                  = 710
| galamērķi              = 410
| sauklis              = Nav labāka veida, kā lidot (''There's no better way to fly'')
| mātes kompānija      = ''Deutsche Lufthansa AG''
| galvenā mītne        = [[Ķelne]], [[Vācija]]
| vadība               = 
| ieņēmumi             = 1,1 miljards [[eiro]] <small>(2010)</small><ref>[http://investor-relations.lufthansa.com/en/meldungen/ad-hoc-releases/investor-relations-ad-hoc-releases/datum/2011/03/09/lufthansa-erzielt-2010-operativen-gewinn-von-876-mio-eur-und-konzernergebnis-von-11-mrd-eur-vors.html Lufthansa generates operating profit of EUR 876m and net profit of EUR 1.1bn in 2010] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110725025844/http://investor-relations.lufthansa.com/en/meldungen/ad-hoc-releases/investor-relations-ad-hoc-releases/datum/2011/03/09/lufthansa-erzielt-2010-operativen-gewinn-von-876-mio-eur-und-konzernergebnis-von-11-mrd-eur-vors.html |date={{dat|2011|07|25||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
| mājas lapa           = [http://www.lufthansa.com www.lufthansa.com]
}}

[[Kategorija:Dienvidāfrikas sportisti|Peldētāji]]
[[Kategorija:Peldētāji]]

{{WLE2017 menu}}

{{nosaukums slīprakstā|string=Tirreno—Adriatico}}
{{Cycling race/infobox|Q47008011}}
'''2018. gada ''Tirreno—Adriatico''''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu  sacensības, kas notika no 7. līdz 13. martam. Tā bija 53. reize, kad notika ''[[Tirreno—Adriatico]]'' sacensības un tās bija septītās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē 
}}

[[Kategorija:Latvijas pagasti| Karogi]]
[[Kategorija:Latvijas karogi|Pagastu karogi]]
[[Kategorija:Karogi]]

{{Tautas infokaste
| attēls    = 
| tauta     = Apači
| skaits    = aptuveni 56 tūkstoši
| vieta     = [[Arizona|Arizonā]], [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]], [[Oklahoma|Oklahomā]] (visi ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] štati)
| valoda    = atšķirīgas ciltis runā dažādās dienvidu [[atapasku valodas|atapasku valodās]], runā arī [[angļu valoda|angļu valodā]]
| reliģija  = 
| grupas    = 
| radi      = [[navahi]]
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nāvi večiņām!
| attēls                   = The Ladykillers movie.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ladykillers''
| žanrs                    = melnā komēdija, trilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents               = 
* [[Berijs Sonenfīlds]]
* [[Berijs Džozefsons]]
* [[Toms Džeikobsons]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors         = Džoels un Ītans Koeni
| aktieri                  = 
* [[Toms Henkss]]
* [[Irma P. Hola]]
* [[Marlons Vaijans]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Tzi Ma]]
* [[Raiens Hērsts]]
* [[Bleiks Klārks]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Tom Jacobson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|3|26||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004|title=The Ladykillers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 29, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413222219/http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladykillers.htm|title=The Ladykillers (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Nāvi večiņām!"''' ({{val|en|The Ladykillers}}) ir 2004. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Viljama Rouza tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Irma P. Hola]], [[Marlons Vaijans]], [[Dž. K. Simonss]], [[Tzi Ma]], [[Raiens Hērsts]] un [[Bleiks Klārks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|3|26||bez}}.

[[Kategorija:Iespējamība]]
[[Kategorija:Realitāte]]

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Iba
 | official_name            = ''Iba''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/3/2/2
| image1                   = IbaTownHalljf9380 11.JPG
| image2                   = Iba,Zambalesjf9213 03.JPG
| image3                   = Saint Augustine Cathedral- Diocese of Iba (Zambales).jpg
| image4                   = 
| image5                   = 
| image6                   = 
}}
 | image_caption            = 
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             = 
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 
 | image_map                = Ph locator zambales iba.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Sambalesa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1611
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 14
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 153.38
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 55581
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 15 | latm = 20 | lats =  | latNS = N
 | longd = 119 | longm = 59 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 2201
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{URL|http://ibazambales.gov.ph/}}
 | footnotes                = 
}}

[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Slovēnijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Slovēnijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

'''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

{{jāuzlabo|dažādu terminu tulkojums latviski, dažās vietās arī valoda;<br />teksts svešvalodā ir jāizdzēš, jāpaslēpj vai jāiztulko}}
{{Sabiedriskā transporta infokaste
|nosaukums          = Trolejbuss
|attēls             = 
|attēls paraksts    = Trolejbuss [[Škoda 24Tr Irisbus]] [[Rīga|Rīgā]]
|salons             = 
|salons paraksts    = Trolejbusa [[Solaris Trollino 18]] salons
|transporta veids   = 
|izmanto kopš       = Kopš [[1882]]. gada
|pielietojums       = Sabiedriskais transports pilsētas robežās
|infrastruktūra     = Ielas braucamā daļa un kontakttīkls
|dzinējs            = Elektrodzinējs, dīzeļģenerators, ūdeņradis.
|ātrums             = 30—128 km/h
|ietilpība          = 
|sistēmu skaits     = 340
|vienību skaits     = 
}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. rusiophyllus
| suga_lv =Sarkanlapiņu atmatene
| binomial = Agaricus rusiophyllus
| kategorijas =nē
}}

{{infokaste+}}
'''Fulko''' ({{val|la|Fulco}}) bija [[Benediktiešu ordenis|Benediktiešu ordeņa]] mūks, kuru [[Lundas arhibīskaps]] [[Eskils]] 1165. gadā iecēla par bīskapu "Aistu zemē" (ko mūsdienās tulko kā ''Estonia'') vienlaicīgi ar Stefana iecelšanu par pirmo [[Upsāla]]s arhibīskapu 1164. gadā. Nav saglabājušās nekādas ziņas par tā laika dāņu misionāru darbību, izņemot to, ka [[Pāvests Aleksandrs III]] 1171. gadā ir lūdzis norvēģu Trondheimas arhibīskapu sūtīt mūku Nikolaju palīdzēt bīskapam Fulko.
  
Reizēm viņa vārds tiek interpretēts kā dāņu personvārds '''Folke''' vai tā latīnizētā forma '''Folkvīns''' (''Folquinus''). Tādā gadījumā iespējams, ka Fulko bija kļuvis par bīskapu [[Somija]]s teritorijā un pieminēts 14. gadsimta hronikā ''Chronicon episcoporum Finlandensium'', ja vien tā nav bijusi nezināmā hronikas rakstītāja brīva notikumu interpretācija.

'''Konstitūcijas diena''' daudzās valstīs ir [[svētku diena]] par godu valsts [[konstitūcija]]i. Latvijā konstitūcijas diena ir [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] sasaukšanas gadadiena, ko atzīmē 1. maijā.

{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      = 
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         = 
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība 
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
'''"Leļļinieks no Lodzas"''' ({{val|fr|Le Marionnettiste de Lodz}}) ir [[dramaturgs|dramaturga]] [[Žils Segals|Žila Segala]] luga (1980. gads), kuras pirmizrāde notika 1984. gada 10. janvārī ''Aubervilliers'' Kopienas teātrī. Lugas pirmizrāde Latvijā notika 2013. gada 13. oktobrī Jūrmalas teātrī. No franču valodas to tulkojusi Rūta Liepiņa.

'''Onkoloģija''' ({{val|el|ὄγκος}}, ''onkos'' — ‘pampums, audzējs’, {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘jēdziens, mācība’) ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[audzējs|audzējus]], kā arī to [[cēlonis|cēloņus]], attīstību, ārstēšanas un profilakses iespējas. Onkoloģijas speciālisti tiek saukti par '''onkologiem'''.

[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|Lāzeratstarotājiem]]
[[Kategorija:Optika]]

'''11. jūlijs''' ir gada 192. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (193. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 173 dienas.

{{apvienot|Deja}}
{{jāuzlabo|jāsakārto saites, punkti utt.}}
'''Deja''' ir ķermeņa [[kustība]]s [[māksla]], parasti [[mūzika]]s pavadījumā, izmantojot iestudētus vai improvizētus soļus un [[kustība]]s. [[deja|Deju]] var raksturot noteikta kustību secība, [[mūzika]], pie kuras tā tiek izpildīta, pasākums, kuram tā ir paredzēta. [[Deja]] var būt arī kā neverbālā komunikācija.

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Berenikes Mati
| abbreviation = Com
| name_latin = Coma Berenices
| RA = 12,76
| dec = +21,83
| areatotal = 386
| arearank = 42. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''β Com''
| starmagnitude = 4,26
| neareststarname = ''β Com''
| stardistance = 30
| numbermessierobjects = 8
| meteorshowers = 
| bordering = [[Medību Suņi]]<br />[[Lielais Lācis]]<br />[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]<br />[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]<br />[[Vēršu Dzinējs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavības anatomija
| operators = 
| attēls = AnatomyMurder2.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Lī Remika]]
* [[Bens Gazara]]
* [[Arturs O'Konels]]
* [[Īva Ārdena]]
* [[Ketrina Krosbija|Ketrina Grānta]]
* [[Džordžs Skots]]
| mūzika = [[Djūks Elingtons]]
| oriģinālnos = ''Anatomy of a Murder''
| studija = ''Carlyle Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1959|7|2}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Slepkavības anatomija"''' ({{Val|en|Anatomy of a Murder}}) ir 1959. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Stjuarts]], [[Lī Remika]], [[Bens Gazara]], [[Arturs O'Konels]], [[Īva Ārdena]], [[Ketrina Krosbija|Ketrina Grānta]] un [[Džordžs Skots]]. Filma ir balstīta uz Džona Volkera 1958. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Nāvessods Grieķijā''' bija [[Nāvessods|nāvējošu soda veidu kopums]], kurus izpildīja [[Grieķija|Grieķijas]] teritorijā esošās varas iestādes vai atsevišķas organizētas grupas. Mūsdienās šāds sods Grieķijā ir atcelts.

{{cita nozīme|reliģisko pārliecību|mentālo stāvokli|pārliecība}}
[[File:Triumph of Faith over Idolatry Theodon.jpg|thumbnail|upright=1.0|Ticība uzvar pašdievināšanu]]
'''Ticība''' ir [[pārliecība]] vai uzticēšanās cilvēkam, priekšmetam vai [[jēdziens|jēdzienam]]. Reliģijā ticība ir pārliecība par [[Dievs|dieva]] esamību.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Jēdzienu ‘ticība’ nereti lieto kā [[reliģija]]s sinonīmu, piemēram, [[kristietība|kristīgā ticība]]. Tomēr šo terminu lieto arī citu racionāli nepamatotu cerību vai uzskatu apzīmēšanai, piemēram, [[vēlēšanas|vēlēšanās]] nobalsojot par visvairāk apsolījušo [[politiskā partija|partiju]] vai uzticēšanos kara [[propaganda]]i. 

[[Kategorija:Kino]]

'''Jozuas grāmata''' ({{val-he|ספר יהושע}}) ir sestā [[Vecā Derība|Vecās Derība]]s grāmata, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts [[Mozus]] pēctecis [[Jozua]], izņemot daļu par Jozuas miršanu. Grāmatā tiek izklāstīta "Izraēla bērnu" ienākšanu [[Kanaāna|Kanaānā]] Jozuas vadībā. Grāmata sastāv no 24 nodaļām. Grāmatā ietverta arī Jordānas šķērsošana, Jērikas krišana, cīņa ar Aju un derības atjaunošana starp [[Dievs|Dievu]] un Viņa tautu.

kristāli]]
'''Cietviela''' ir [[viela]], kura ir cietā [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]]. Jau kopš [[civilizācija]]s aizsākumiem no cietvielām izgatavo visus sadzīvē lietotos priekšmetus un [[darbarīks|darbarīkus]]. Šodien daudzas cietvielas ar vajadzīgajām īpašībām veido arī mākslīgi. Cietvielu pētniecība ir izveidojusies par plašu un patstāvīgu zinātni — [[cietvielu fizika|cietvielu fiziku]].

'''Potenciālā enerģija''' ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] stāvokļa [[enerģija]], kas atkarīga tikai no ķermeņu savstarpējā novietojuma. Potenciālā enerģija piemīt virs zemes paceltiem ķermeņiem un elastīgi deformētiem ķermeņiem. Potenciālo enerģiju apzīmē ar E<sub>p</sub>.

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mākslīga šūna''' ir no mākslīgām sastāvdaļām izveidota [[šūna]]. Pirmās mākslīgās šūnas tika izgatavotas, izmantojot [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS) pamatsastāvā esošos ķīmiskos savienojumus.

'''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

{{infokaste+}}

{{Commonscat|Geography of Grenada|Grenādas ģeogrāfija}}

{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Pelēks ķermenis''' ir [[fizikāls ķermenis]], kura [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbcijas spēja ir mazāka nekā [[Absolūti melns ķermenis|melnam ķermenim]] un kurš vienādi absorbē visu [[Viļņa garums|viļņa garumu]] starojumu. Īstenībā visi ķermeņi [[Absorbcijas spektrs|dažādi absorbē]] atšķirīgu viļņa garumu starojumu (starojumu ar vienu viļņa garumu vairāk nekā starojumu ar citu viļņa garumu). Daļa ķermeņu ir uzskatāmi par pelēkiem ķermeņiem tikai [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā.

[[Kategorija:Zvaigznāji]]

'''Pasaules mantojuma komiteja''' nosaka tās vietas/objektus, kas tiek iekļautas [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojumu sarakstā]]. Komiteja ir atbildīga par Pasaules mantojuma konvencijas īstenošanu, kā arī definē un piešķir Pasaules mantojuma fonda līdzekļus un finansiālo palīdzību pēc dalībvalsts pieprasījuma. Pasaules mantojuma komitejā tiek iekļauti 21 valsts pārstāvji<ref>According to the UNESCO World Heritage [[website]], [http://whc.unesco.org/en/statesparties/ States Parties] are countries that signed and ratified [http://whc.unesco.org/en/convention/ The World Heritage Convention]. As of March 2013, there are a total of 190 State Parties.</ref>, kurus uz noteiktu laiku ievēl Konvencijas dalībvalstu Ģenerālajā asamblejā<ref name="world">{{cite web|url=http://whc.unesco.org/en/comittee/|title=The World Heritage Committee|publisher=UNESCO World Heritage Site|accessdate=2006-10-14}}</ref> .

{{Commonscat|Infinity|bezgalība}}

{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Skats''' ({{val-en|view}}), relāciju datubāzu kontekstā, ir virtuāla tabula, ko no vienas vai vairākām tabulām veido [[SQL]] vaicājums. Par skatu sauc arī šādu saglabātu vaicājumu.

[[Krēta]]s salā [[sengrieķu valoda]]s doriešu dialektā]]
'''Bustrofedons''' (no {{val|grc|βοῦς}} — ‘vērsis’ un {{gree|στρέφω}} — ‘pagriežu’) ir [[rakstība]]s veids, kurā katrā jaunā rindiņā raksta virziens tiek mainīts uz pretējo, burtu formu pielāgojot raksta virzienam,<ref>[https://tezaurs.lv/bustrofedons:1 Tezaurs.lv Bustrofedons]</ref> faktiski [[spoguļraksts|spoguļrakstā]].

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = ''La Scala''
| nosaukums_orig   = 
| attēls           = Milan - Scala - Facade.jpg
| attēla izmērs    = 
| paraksts         = 
| adrese           = 
| vieta            = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| karte            = Milāna
| kartes_paraksts  = 
| karte_alt        = 
| kartes_izmērs    = 
| reljefa_karte    = 
| plat_d = 45 | plat_m  = 28 | plat_s =  3.09 | plat_NS = N
| gar_d  =  9 | gar_m   = 11 | gar_s  = 22.03 | gar_EW  = E
| arhitekts        = Džuzepe Pjermarīni
| dibināšanas gads = {{dat|1778|8|3||bez}}
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = 
| operas vadītājs  = 
| baleta vadītājs  = 
| režisors         = 
| diriģents        = 
| lielā zāle       = 
| mazā zāle        = 
| kamerzāle        = 
| zāle1            = 
| zāle1_vietas     = 
| zāle2            = 
| zāle2_vietas     = 
| zāle3            = 
| zāle3_vietas     = 
| citas_daļas      = 
| mājas lapa       = {{URL|http://www.teatroallascala.org/}}
}}
'''''La Scala''''' ({{val|it|Teatro alla Scala, Scala}}) ir operteātris [[Milāna|Milānā]], [[Itālija|Itālijā]].

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džesika Votkinsa
|     vārds_orig = ''Jessica Watkins''
|         attēls = Jessica Watkins Official NASA Portrait in 2021 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Dž. Votkinsa 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1988
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Geitersbērga]], [[Mērilenda]], {{USA}}
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = 
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =  
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa  
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 170 d 13 h 3 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-4|Crew-4]]'', [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]], [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]`
| kos_kuģi = ''[[Freedom (Crew Dragon)]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[ģeoloģija]]
|                grāds = doktors
|         darba_vietas = 
|           akad_amats = 
|           alma_mater = [[Stenforda Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|          pasniedzēji = 
| zinātniskie_vadītāji = 
|             studenti = 
|           doktoranti = 
|           sasniegumi = 
|          apbalvojumi = 
|             piezīmes = 
}}
}}
'''Džesika Andrea Votkinsa''' (''Jessica Andrea Watkins''; dzimusi {{dat|1988|5|14}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmonauts|astronaute]], [[ģeoloģija|ģeoloģe]]. ASV nacionālajā izlasē viņa ir spēlējusi [[regbijs|regbiju]].

Šī ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] [[alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas [[Muse]] singlu diskogrāfija. Norādīts izdošanas gads, albums, kurā iekļauta dziesma, kā arī vietas topos.

{{Commonscat|Archaeoastronomy}}

'''Sulfītu process''' ir [[celuloze]]s iegūšana no [[koksne]]s masas ķīmiskā procesā. Tas notiek lielās tvertnēs, kurās tiek izmantoti vairāki [[sērpaskābe]]s [[sāļi]], lai noārdītu [[lignīns|lignīnu]], kas satur kopā celulozes šķiedras. Procesā izmantotie sāļi ir vai nu [[sulfīts|sulfīti]] (SO<sub>3</sub><sup>2−</sup>) vai [[bisulfīts|bisulfīti]] (HSO<sub>3</sub><sup>−</sup>), atkarībā no [[pH]]. Pretējais [[jons]] var būt [[nātrijs]] (Na<sup>+</sup>), [[kalcijs]] (Ca<sup>2+</sup>), [[kālijs]] (K<sup>+</sup>), [[magnijs]] (Mg<sup>2+</sup>) vai [[amonijs]] (NH<sub>4</sub><sup>+</sup>). Reakcijas rezultāta no lignīna rodas šķīstošie lignosulfonātu sāļi.

'''Lugo''' var būt:

{{Gadsimts2|12}}
'''12. gadsimts''' jeb '''XII gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1101. gads|1101]]. līdz [[1200. gads|1200]]. gadam. Eiropā tas bija vidējo vai vēlo [[viduslaiki|viduslaiku]] periods.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kur palikusi Bernadeta?
| operators = 
| attēls = Bernadette poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Ričards Linkleters]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Keita Blanšeta]]
* [[Billijs Krudaps]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Where'd You Go, Bernadette''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Color Force''
* ''Detour Filmproduction''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|16}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2567276033/|title=Where'd You Go, Bernadette |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|12}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Kur palikusi Bernadeta?"''' ({{Val|en|Where'd You Go, Bernadette}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Keita Blanšeta]], [[Billijs Krudaps]], [[Kristena Viga]], [[Džūdija Grīra]] un [[Lorenss Fišbērns]]. Filma balstīta uz Marijas Semplas 2012. gada tāda paša nosaukuma romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2013/01/annapurna-color-force-pick-up-film-rights-to-whered-you-go-bernadette-399120/|title=Annapurna & Color Force Pick Up Film Rights To ‘Where’d You Go, Bernadette’|last=Team|first=The Deadline|website=Deadline|access-date=2023-09-12|date=2013-01-08|language=en-US}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saldā dzīve
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,5 miljoni}} (ASV)
| budžets = 
| valoda = * [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| ilgums = 174 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1960|2|5|Itālija}}
| izplatītājs = * ''Cineriz''
* ''Pathé''
| studija = * ''Riama Film''
* ''Pathé Consortium Cinéma''
* ''Gray Films''
| operators = [[Otello Martelli]]
| oriģinālnos = ''La Dolce Vita''
| mūzika = [[Nino Rota]]
| aktieri = * [[Marčello Mastrojanni]]
* [[Anita Ēkberga]]
* [[Anuka Emē]]
* [[Ivonna Furno]]
* [[Alēns Kinī]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Enio Flaijano]]
* [[Tullio Pinelli]]
* [[Brunello Rondi]]
* [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| producents = * [[Džuzepe Amato]]
* [[Andželo Ricolli]]
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]]
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls = La Dolce Vita (1960 film) coverart.jpg
| imdb = 
}}'''"Saldā dzīve"''' ({{Val|it|La Dolce Vita}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[Satīra|satīriska]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Federiko Fellīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marčello Mastrojanni]], [[Anita Ēkberga]], [[Anuka Emē]], [[Ivonna Furno]] un [[Alēns Kinī]].

{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Rēzeknes slimnīca"
| org/group           = 
| image               = 
| alt                 = 
| image_size          = 
| caption             = 
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| logo                = 
| logo_size           = 
| location            = {{vieta|Latvija|Rēzekne|18. novembra iela 41}}
| healthcare          = 
| funding             = 
| type                = Daudzprofila iestāde
| speciality          = 
| standards           = 
| emergency           = 
| helipad             = 
| affiliation         = 
| patron              = 
| network             = 
| beds                = 327
| founded             = 
| closed              = 
| demolished          = 
| website             = 
| other_links         = 
}}

{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Hanters''' var būt:

{{Citas nozīmes|[[artilērija]]s munīciju|Karteča|Karteča}}

'''Vērpes deformācija''' jeb vienkārši '''vērpe''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi cits attiecībā pret citu pagriežas, saglabājot nemainīgu tikai to punktu stāvokli, kas atrodas uz ķermeņa slāņiem perpendikulāras ass vai nostiprinātā šai asij perpendikulārā slānī.

{{DEFAULTSORT:Ņūtons, Īzaks}}
[[Kategorija:1643. gadā dzimušie]]
[[Kategorija:1727. gadā mirušie]]
[[Kategorija:Angļu fiziķi]]
[[Kategorija:Anglijas matemātiķi]]
[[Kategorija:Alķīmiķi]]
[[Kategorija:Rožkrustieši]]
[[Kategorija:Anglikāņi]]

'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

{{main|Gāze}}

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Graeca0005.JPG
| att_nosaukums = [[Vidusjūras bruņurupucis]] (''Testudo graeca'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|    apakškārta = Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
|      binomial = Cryptodira <small>([[Cope]], 1868)</small>
|    iedalījums =
*Infrakārta ''[[Eucryptodira]]''
*Infrakārta †''[[Paracryptodira]]''
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cryptoderes'' <small>Duméril & Bibron, 1834</small><ref name=rod>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |title=Turtles of the world, 2011 update: Annotated checklist of taxonomy, synonymy, distribution and conservation status |access-date={{dat|2012|01|22||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/64t6NrOyR?url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |archivedate={{dat|2012|01|22||bez}} }}</ref>
*''Cryptodera'' <small>Lichtenstein, 1856</small>
*''Cryptodiramorpha'' <small>Lee, 1995</small>
*''Pancryptodira'' <small>Joyce, Parham, & Gauthier, 2004</small>
}}
'''Slēptkakla bruņurupuči''' jeb '''slēptkakla bruņrupuči''' (''Cryptodira'')<ref name=rod/> ir [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') apakškārta, kurai pieder lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu. Visi [[Ziemeļamerika]]s, [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s bruņurupuči pieder šai apakškārtai,<ref name=atl/> bet slēptkakla bruņurupuču sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Arī [[Latvija]]s vienīgā bruņurupuču suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}} pieder pie slēptkakla bruņurupuču apakškārtas. Mūsdienās dzīvojošās vai salīdzinoši nesenā pagātnē izmirušās dzimtas tiek iedalītas ''[[Eucryptodira]]'' infrakārtā, bet izmirušās arhaiskās dzimtas ''[[Paracryptodira]]'' infrakārtā.<ref name=haa/> 

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Manas melleņu naktis
| attēls = My Blueberry Nights poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Blueberry Nights''
| žanrs = drāma, romantiska filma
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = * [[Žans-Luiss Pīls]]
* [[Džekija Pang Yī Va]]
* [[Stefans Kūšmeniens]]
* [[Vangs Vei]]
* Vans Dzjavei
| scenārija autors = * Vans Dzjavei
* [[Lorenss Bloks]]
| galvenajās lomās = * [[Nora Džonsa]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Deivids Stratērns]]
| mūzika = [[Rajs Kūders]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Block 2 Pictures]]''
* ''[[Jet Tone Films]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2007|5|16|Kannu kinofestivāls|2008|4|4|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-blueberry-nights-2007|title=My Blueberry Nights|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420181400/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-blueberry-nights-2007}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{CHN}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wheretheheartis.htm|title=My Blueberry Nights|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}

'''Difūzā atstarošanās''' ir [[gaisma]]s atstarošanās veids, kad gaisma, kas krīt uz virsmu, tiek izkliedēta un atstarojas dažādos virzienos. Tā gaismu atstaro [[papīrs]], [[audums]], [[smiltis]]. Šādas virsmas sauc par matētām.

s dolāru banknote (2009)]]

'''22. aprīlis''' ir gada 112. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (113. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 253 dienas.

[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nepiedienīgā komēdija
| attēls                   = Inappropriate Comedy poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Inappropriate Comedy''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Vinss Ofers]]
| producents               = 
* [[Roberts B. Šapiro]]
* [[Kens Pringls]]
| scenārija autors         = 
* [[Ari Šafirs]]
* Vinss Ofers
* Kens Pringls
| galvenajās lomās         = 
* Ari Šafirs
* [[Lindsija Loena]]
* [[Robs Šneiders]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Adriens Brodijs]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[SquareOne Entertainment]]''
* ''[[Satura Films]]''
* ''[[S.O. Productions]]''
| izplatītājs              =  ''[[Freestyle Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|3|22||bez}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/inappropriate-comedy-2013|title=Inappropriate Comedy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|228,004}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inappropriatecomedy.htm|title=Inappropriate Comedy (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Nepiedienīgā komēdija"''' ({{val|en|Inappropriate Comedy}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vinss Ofers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Ari Šafirs]], [[Lindsija Loena]], [[Robs Šneiders]], [[Mišela Rodrigesa]] un [[Adriens Brodijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|3|22||bez}}.

{{Aktiera infokaste
| vārds = Ričards Fērnsvorts
| vārds_orig = ''Richard Farnsworth''
| attēls = 
| attēla izmērs = 
| komentārs = 
| dz. vārds = 
| dz. datums = {{dat|1920|9|1}}
| dz. vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2000|10|6|1920|9|1}}
| miršanas vieta = {{vieta|ASV|Ņūmeksika|Linkolna|3s=Linkolna (Ņūmeksika)}}
| citi vārdi = 
| nodarbošanās = kaskadieris, aktieris
| darbības gadi = 1937—1999
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 2
| paraksts = 
| mājaslapa = 
| akadēmijasbalva = 
| afibalva = 
| arielabalva = 
| BFTMAbalva = 
| cēzarabalva = 
| emibalva = 
| filmfarebalva = 
| geminibalva = 
| zeltapalmaszars = 
| zeltateļabalva = 
| zeltaglobusabalva = 
| zeltaavenesbalva = 
| gojasbalva = 
| gremībalva = 
| iftbalva = 
| lorensaolivjēbalva = 
| NAACPbalva = 
| nacionālāsfilmasbalva = 
| SAGbalva = 
| tonijasbalva = 
| apbalvojumi = 
| dzimums = V
}}
'''Ričards Viljams Fērnsvorts''' ({{Val|en|Richard William Farnsworth}}; dzimis {{Dat|1920|9|1}}, miris {{Dat|2000|10|6}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[aktieris]] un [[kaskadieris]].

[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gaujienas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
{{Infobox religious building
|building_name          = Lielā Hana mošeja
|image                  = Bakhchysarai 04-14 img14 Palace Grand Mosque.jpg
|image_size             = 280px
|caption                =
|map_caption            = 
| map_type              = Krima
| map_size              = 
| latd  = 44 | latm  = 44 | lats  = 55.22 | latNS  = N
| longd = 33 | longm = 52 | longs = 55.06 | longEW = E
|location               = {{vieta|Ukraina|Krimas Autonomā Republika|Bahčisaraja}}
|geo=
|religious_affiliation  = [[Islāms]]
|functional_status      = Darbojas
|website=
|architect=
|architecture_type      = [[Mošeja]]
|architecture_style     = [[Osmaņu arhitektūra]]
|year_completed         = 1532
|construction_cost      =
|capacity               =
|dome_quantity          =
|dome_height_outer      =
|dome_dia_outer         =
|minaret_quantity       = 2
|minaret_height         = 28
|materials              =
}}

'''Pasāti''' ir pastāvīgi [[vējš|vēji]], kuri visu gadu pūš virzienā uz [[ekvators|ekvatoru]]: [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] no [[ziemeļaustrumi]]em, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] no [[dienvidaustrumi]]em. Vienu no otra šos pasātus atdala [[bezvējš|bezvēja]] josla ekvatora tuvumā. Pasāti pūš vienā virzienā galvenokārt virs [[okeāns|okeāna]], kur tiem nav šķēršļu, bet, nonākot uz [[sauszeme]]s, tie maina savu [[virziens|virzienu]] atkarībā no [[reljefs|reljefa]]. Vēji pūš no 30° [[paralēle|paralēlēm]] abās puslodēs. [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pasāti tuvējās [[Āzija]]s dēļ maina savu raksturu un kļūst par [[musoni]]em.

'''Cēsu pilsmuižas''' ({{val|de|Schloß-Wenden}}) kungu māja jeb '''Cēsu Jaunā pils''' ir ēka [[Cēsis|Cēsu]] pilsētas centrā pie [[Cēsu viduslaiku pils]]. No 1777. gada līdz [[1920. gada agrārā reforma|1920. gada agrārajai reformai]] muiža piederēja grāfu [[fon Zīversu dzimta]]i.

'''Stāsts''' ir [[Proza|prozas]] darbs vai sacerējums, žanrisks apzīmējums visiem tiem [[literārs darbs|literārajiem darbiem]], kuros atainotā un tēlotā viena vai dažādu cilvēku rīcība ir neliels posms vairākos notikumos galvenā tēla darbībās, rīcībā un dzīvē.<ref name=":0">M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 34. lpp.</ref> Pārējās [[persona]]s tiek raksturotas tikai attieksmē pret centrālo tēlu.<ref name=":1">Vitolds Valeinis. Ievads literatūrzinātnē. Rīga: [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitāte]], 1994.</ref>

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Vladislavs Sikorskis
| vārds_orģ           = ''Władysław Sikorski''
| attēls              = Wladyslaw Sikorski 2.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
| amats               = [[Polijas premjerministru uzskaitījums|Polijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1939|9|30|N}}
| term_beigas         = {{dat|1943|7|4|N}}
| prezidents          = [[Vladislavs Račkevičs]]
| priekštecis         = [[Feliciāns Slavojs Skladkovskis]]
| pēctecis            = [[Staņislavs Mikolaičiks]]
| amats2              = 
| term_sākums2        = {{dat|1922|12|16|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1923|5|26|N}}
| prezidents2          = [[Staņislavs Vojcehovskis]]
| priekštecis2         = [[Juliāns Novaks]]
| pēctecis2            = [[Vincentijs Vitoss]]
| dzim_dati           = {{dat|1881|5|20}}
| dzim_vieta          = Tušovnarodovi (''Tuszów Narodowy''), [[Austroungārija]]<br />([[Melecas apriņķis]], {{POL}})
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1943|7|4|1881|5|20}}
| mir_vieta           = {{vieta|Gibraltārs}}
| apglabāts           = 
| tautība             = [[poļi|polis]]
| partija             = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = Karavīrs, valstsvīrs
| paraksts            = Władysław Sikorski Signature.svg
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Vladislavs Sikorskis''' ({{val-pl|Władysław Sikorski}}, dzimis {{dat|1881|5|20}}, miris {{dat|1943|7|4}}) bija [[Polija]]s militārais un politiskais darbinieks. Viņš ir dzimis ciematā netālu no [[Meleca]]s pilsētas, mūsdienu [[Piekarpatu vojevodiste|Piekarpatu vojevodistē]], Polijas dienvidaustrumos, kas tolaik atradās [[Austroungārija]]s teritorijā. Līdz [[Pirmais pasaules karš|Pirmajam pasaules karam]] Sikorskis izveidoja un piedalījās dažādās slepenās organizācijas, kuras uzdevums bija iegūt Polijas [[neatkarība|neatkarību]]. Pirmā pasaules kara laikā karoja [[Poļu leģioni|Poļu leģionos]], vēlāk [[Poļu—padomju karš|poļu—padomju karā]] (no 1919. līdz 1921. gadam) jaunizveidotajā [[Polijas armija|Polijas armijā]]. Šajā karā Sikorskim bija svarīga loma izšķirošajā [[Varšavas kauja|Varšavas kaujā]], kad padomju spēki tika pārsteigti ar poļu pretuzbrukumu.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Manu jūtu objekts
| attēls                   = objectofmyaffectionposter.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Object of My Affection''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Vendija Vaseršteina]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Pols Rads]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Džons Pankovs]]
* [[Tims Dalijs]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|4|17||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/object-my-affection-film|title=The Object of My Affection|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=objectofmyaffection.htm|title=The Object of My Affection (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Manu jūtu objekts"''' ({{val|en|The Object of My Affection}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Stīvena Makkolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors  ir [[Nikolass Hitners]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Dženifere Anistone]], [[Alans Alda]], [[Naidžels Hotorns]], [[Džons Pankovs]] un [[Tims Dalijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|4|17||bez}}.

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Bazilikata
 | official_name           = ''Basilicata''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = 
 | imagesize               = 
 | image_caption           = 
 | image_flag              = Flag of Basilicata.svg
 | image_shield            = Coat of Arms of Basilicata.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Potenca]]
 | largest_city            = Potenca
 | official_language       = 
 | spoken_language         = 
 | image_map               = Basilicata in Italy.svg
 | mapsize                 = 
 | map_caption             = Bazilikatas atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = 
 | established_date        = 
 | government_footnotes    = 
 | government_type         = 
 | governing_body          = 
 | leader_party            = 
 | leader_title            = 
 | leader_name             = 
 | area_footnotes          = 
 | area_magnitude          = 
 | area_total_km2          = 10073.32
 | area_land_km2           = 
 | area_water_km2          = 
 | area_water_percent      = 
 | area_rank               = 
 | elevation_max_m         = 
 | elevation_min_m         = 
 | population_footnotes    = 
 | population_total        = 574251
 | population_as_of        = 2015. gada oktobrī
 | population_rank         = 
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.regione.basilicata.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-77
 | footnotes               = 
}}

'''Dispersijas analīze''' jeb ''ANOVA (Analysis of Variance)'' ir [[statistika]]s [[metode]], kas tiek izmantota, lai noteiktu, vai divu vai vairāku izlašu [[Dispersija (statistika)|dispersijas]] (t.i. vērtību sadalījumi) ir statistiski nozīmīgi atšķirīgas. Ja tiek vienkārši salīdzināti divi vidējie, tad rezultāti būs tie paši, kas [[T tests|t testā]]. Tomēr dispersiju analīze ir metode ar plašākām pielietošanas iespējām. Veicot līdzīgus aprēķinus kā t testa gadījumā, datus apstrādājot var sadalīt apakšgrupās un pētīt attiecības visu šo grupu starpā, neizdarot kompleksus aprēķinus. Ir ''vienfaktora dispersiju analīze'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc viena faktora, un ''daudzfaktoru dipersiju analīze (MANOVA)'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc vairākiem faktoriem.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ko vēlas meitene
| attēls                   = Whatagirlwants.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What a Girl Wants''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Denijs Gordons]]
| producents               = 
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Bills Džerbers]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = 
* [[Dženija Biksa]]
* [[Elizabete Čendlere]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Olivers Džeimss]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Di Novi Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|4|4||bez}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-girl-wants-2003|title=What a Girl Wants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whatagirlwants.htm|title=What a Girl Wants (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Ko vēlas meitene"''' ({{val|en|What a Girl Wants}}) ir 2003. gada komēdija, kas balstīta uz Viljama Daglasa-Horna lugu "''The Recluctant Debutante''". Filmas režisors ir [[Denijs Gordons]]. Galvenās lomas atveido [[Amanda Bainsa]], [[Kolins Fērts]], [[Kellija Prestone]] un [[Olivers Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|4|4||bez}}.

{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}

{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Hipotermija''' ir siltasiņu organisma ķermeņa temperatūras samazināšanās zem 35,0 °C.

'''Iestarpinājums''' ir vārds, vārdu savienojums vai teikuma daļa, kurā tiek izteikts mazāk svarīgs autora paskaidrojums vai arī papildu piezīme par teikuma vai kāda plašāka konteksta<ref name="gramatika" /> saturu.<ref name="termini">{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Iestarpinājums&list=&lang=LV&h=yes|title=Iestarpinājums|work=Termini.lza.lv|publisher=LZA Terminoloģijas komisija|accessdate={{dat|2014|10|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203419/http://termini.lza.lv/term.php?term=Iestarpin%C4%81jums&list=&lang=LV&h=yes|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> Šīs konstrukcijas tiek izmantotas arī teksta niansēšanā, paustās domas akcentēšanā vai pastiprināšanā.<ref name="gramatika">{{Gramatika2013|825.—829}}</ref>

{{Personas infokaste
|          vārds = Verners Bergengrīns
|         attēls = WP Werner Bergengruen.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Vernera Bergengrīna portrets (autors: Emīls Štumps, 1929)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1964  
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 04
|        m_vieta = [[Bādenbādene]], {{GER}} 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Šarlote Hensela
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas =
}}

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Sarangani
| official_name = ''Sarangani''
| image_skyline = Maitumcoastal.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Sulavesi jūra]]s piekraste pie Maitumas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sarangani in Philippines.svg
| map_caption = 
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Soksksarhena]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1992
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3601.25
| population_total = 558946
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint = 
| latd = 5 | latm = 52 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Alabela]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 = 
| p3 = 
| p4 = 
| p5 = 
| p6 = 
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[ilongi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SAR
| website                  = {{URL|http://www.sarangani.gov.ph/}}
}}
'''Sarangani''' ({{val|fil|Lalawigan ng Sarangani}}, {{val|en|Province of Sarangani}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Sarangani}}, {{val|hil|Kapuoran sang Sarangani}}, {{val|mdh|Dairat nu Sarangani}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Soksksarhena]]s reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 142 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Alabela]]. 

{{vikisaites+}}
'''InnoDB''' ir viena no MySQL datu bāzu izvēles zema līmeņa apakšsistēmām. Tā ir iekļauta visās standarta versijās, kuras paredzētas dažādām operētājsistēmām. Galvenā atšķirība no citām zema līmeņa apakšsistēmām, InnoDB ir transakciju un iekšējo atslēgu mehānisms.

{{cita nozīme|apstrīdētu teritoriju|daļēji atzītu valsti|Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika}}
{{Coord|25|N|13|W|type:country|display=title}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الصحراء الغربية}}<br />''{{Unicode|As-Ṣaḥarā' al-Ġarbiyya}}''<br />Sahara Occidental
|    pilnais_valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|            valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|               kartes_attēls = LocationWesternSahara.svg
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (Lājūna)
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]] «de jure»<sup>1</sup>,<br /> [[Spāņu valoda|Spāņu]] un [[franču valoda|franču]] «plaši lietotas»,<br /> [[berberu valodas|berberu]] un [[hasanīja]] arābu (sarunvalodas)
|             etniskās_grupas = 
|                    demonīms = [[Sahrāvī]]
|              valsts_iekārta = 
|        neatkarības_iegūšana = '''Apstrīdēta neatkarība<sup>2</sup>'''
|         neatkarības_piezīme = 
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1975|11|14}}
|                 platība_km2 = 266 000
|               platība_rangs = 76.
|              procenti_ūdens = nenozīmīgs
|          iedzīvotāju_skaits = 513 000<ref name=unpop>{{Laikraksta atsauce | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | year=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 237.
|                      valūta = [[Rietumsahāras peseta]] (RADR pārvaldītajā daļā),<br /> [[Marokas dirhams]] (Marokas pārvaldītajā daļā)
|                  utc_offset = +0
|                      domēns = nav<sup>3</sup>
|              tālsarunu_kods = 212<sup>4</sup>
|                    piezīme1 = Arābu ir vienīgā oficiālā valoda gan [[Maroka]]s, gan [[Rietumsahāras Arābu Demokrātiskā Republika|Rietumsahāras Arābu Demokrātiskās Republikas]] (RADR) pārvaldītajā daļā.
|                    piezīme2 = Pārsvarā Marokas valdījumā, kā tās [[Dienvidu provinces]]. Polisario fronte kontrolē pierobežas apgabalus aiz [[Marokas valnis|robežvaļņa]] kā [[brīvā zona (apgabals)|Brīvo zonu]], RADR vārdā.
|                    piezīme3 = [[.eh]] ir rezervēts.
|                    piezīme4 = Marokas kods; [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība|STS]] nav izsniegusi individuālu kodu Rietumsahārai.
}}

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Mirdza Bendrupe
| vārds_orig = 
| attēls = Bendrupe_Mirdza.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mirdza Bendrupe 30. gadu beigās.
| dz_gads = 1910
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 23
| dz_vieta = Čūkšļi, [[Līvbērzes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = latviete
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| dzimums = S
}}
'''Mirdza Bendrupe''' (dzimusi {{dat|1910|10|23}}, mirusi {{dat|1995|7|30}}) bija latviešu [[rakstnieks|rakstniece]].

'''Grasbergs''' var būt:

'''Elektromagnētiskais lauks''' ir lauks, kurā realizējas [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] mijiedarbība. [[Elektrodinamika|Elektrodinamikā]] elektromagnētiskais lauks klasiskajā tuvinājumā tiek aprakstīts ar [[Maksvela vienādojumi]]em. Pārejot no vienas inerciālas [[atskaites sistēma]]s uz citu atskaites sistēmu, katrs no tā veidojošajiem laukiem — [[elektriskais lauks]] un [[magnētiskais lauks]] — joprojām ir savstarpēji atkarīgs, un tas ir vēl viens no iemesliem, kas liek domāt par elektrisko un magnētisko lauku kā vienota elektromagnētiskā lauka izpausmi.

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF<sub>2</sub>
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              =  GLONASS-M №48<br />GLONASS-M №49<br />GLONASS-M №50
| Nosaukums_orig         = 
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Uragan-M]]
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]] 
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|7|2|SK}} 02:38:22 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Blok DM-03]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = 
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 
| Beigu_gads             = 2013
| Beigu_datums           = {{dat|2013|7|2|SK|bez}}
| Lidojuma_ilgums        = 32 s
| NSSDC_ID               = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2485]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''2013. gada Proton-M avārija''' bija {{dat|2013|7|2|G|bez}} mēģinājums ar nesējraķeti [[Proton-M]] palaist [[Krievija]]s trīs [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadoņus '''''GLONASS-M №48''''', '''''GLONASS-M №49''''' un '''''GLONASS-M №50'''''.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />  <br />Piperazīna struktūrformula un molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C<sub>4</sub>H<sub>10</sub>N<sub>2</sub>
|citi nosaukumi=heksahidropirazīns, dietilēndiamīns,<br />piperazidīns
|CAS numurs=110-85-0 
|molmasa=86,14
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=106&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=146&nbsp;°C
|šķīdība ūdenī=šķīstošs
}}
'''Piperazīns''' (C<sub>4</sub>H<sub>10</sub>N<sub>2</sub>) ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kas pieder pie [[heterocikls|heterocikliskajiem savienojumiem]]. Piperazīna molekula ir piesātināts sešlocekļu cikls ar diviem slāpekļa atomiem, kas pieskaitāms pie cikliskiem alifātiskiem [[amīni]]em. To var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[pirazīns|pirazīnu]]. Piperazīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini romboedriski vai plāksnīšveida kristāli. Piperazīns ir higroskopisks un tam piemīt raksturīga amīnu smaka. Ūdenī šķīstošs; nešķīst [[ēteris|ēterī]].

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Latimeria chalumnae01.jpg
| att_nosaukums = [[Latimērija]] (''Latimeria chalumnae'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes 
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Crossopterygii
|      klase_lv = Otiņspures
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Coelacanthiformes|Celakantveidīgās}} 
* † {{TaksoSaite|Rhipidistiformes|Ripidistveidīgās}}
|      sinonīmi = ''Crossopterygimorpha''
}}

'''Rails''' var būt:
* [[Gilberts Rails]] (''Gilbert Ryle'') — britu filozofs ([[1900]]—[[1976]])
* [[Martins Rails]] (''Martin Ryle'') — britu astronoms ([[1918]]—[[1984]])
* [[Ruby on Rails]] — tīmekļa programmatūras ietvars programmēšanas valodai [[Ruby]]

{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Nikaragvas revolūcija<br />''Revolución Nicaragüense''
| image    = 
| caption  = Revolūcijas 10. gadadienas svinības galvaspilsētā [[Managva|Managvā]].
| partof            = [[Aukstais karš|Aukstā kara]]
| date              = 1962.—1990.<br />(FSLN gāza diktatūru {{dat|1979|7|19||bez}})
| place             = {{vieta|Nikaragva}}
| result            = 
FSLN uzvara 1979. gadā<br />
* [[Somosu ģimene|Somosu]] varas beigas
* [[Kontras|Kontru]] uzbrukumi 
* Demokrātiskas vēlēšanas 1984. gadā
* Nacionālās opozīcijas savienības uzvara 1990. gada vēlēšanās
| status            = 
| combatant1        =
 / {{flaga|Nikaragva}} '''[[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte|FSLN]]'''<br />
'''Atbalsts:'''<br />
{{vieta|Kuba}}<ref name="CubaSupport">{{tīmekļa atsauce|url=http://www1.american.edu/faculty/leogrande/Levine-Cuba.pdf|title=The New Cuban Presence in the Caribbean|publisher=American University|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120124082436/http://www1.american.edu/faculty/leogrande/Levine-Cuba.pdf|archivedate={{dat|2012|01|24||bez}}}}</ref><br />
{{vieta|Padomju Savienība}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://articles.latimes.com/1986-06-29/news/mn-406_1_nicaragua-s-sandinista|title=Soviets Sending Copter Support Teams to Aid Sandinistas, Pentagon Reports|publisher=''[[Los Angeles Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><br />
{{vieta|Meksika}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.revistas.unal.edu.co/index.php/achsc/article/download/23186/23925/|title=El apoyo de México al triunfo de la revolución sandinista: su interés y uso políticos|publisher=Universidad Michoacana de San Nicolás de Hidalgo|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=spāniski|archive-date={{dat|2021|02|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210226224935/https://revistas.unal.edu.co/index.php/achsc/article/download/23186/23925/}}</ref><br />
{{vieta|Zviedrija}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1323482&fileOId=1323483|title=Sweden, Nicaragua and the Sandinistas|publisher=Lund University|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170808001032/http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1323482&fileOId=1323483|archivedate={{dat|2017|08|08||bez}}}}</ref>
| combatant2=
{{flaga|Nikaragva}} '''[[Somosu ģimene|Somosu]] diktatūra''' <br /><small>(līdz 1979.)</small><br />
'''[[Kontras]]''' <br /><small>(1979.—1990.)</small><br />
'''Atbalsts:'''<br />
{{vieta|ASV}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://digitalcommons.iwu.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=1024&context=history_honproj|title=Human Rights and Policy Wrongs: United States Involvement in the Creation and Overthrow of the Somoza Regime|publisher=Illinois Wesleyan University|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><br />
{{vieta|Hondurasa}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/1988/05/19/world/contras-taking-refuge-in-honduras.html|title=Contras Taking Refuge in Honduras|publisher=''[[The New York Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><br />
{{vieta|Saūda Arābija}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://oig.justice.gov/special/9712/appa.htm|title=Appendix A: Background on United States Funding of the Contras|publisher=Office of the Inspector General, U.S. Department of Justice|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><br />
{{vieta|Izraēla}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/1987/02/08/world/early-israeli-offer-to-contras-recalled.html|title=EARLY ISRAELI OFFER TO CONTRAS RECALLED|publisher='[[The New York Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><br />
{{vieta|Panama}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://nsarchive.gwu.edu/NSAEBB/NSAEBB2/index.html|title=The Contras, Cocaine, and Covert Operations|publisher=The National Security Archive|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>
|commander1    =
|commander2    =
|strength1     = 
|strength2     =
|casualties1   =
|casualties2   =
|notes         =
}}
'''Nikaragvas revolūcija''' ({{val|es|Revolución Nicaragüense}} un ''Revolución Popular Sandinista'') ir notikumi [[Nikaragva|Nikaragvā]], kas sākās kā pretestība [[Somosu ģimene|Somosu]] diktatūrai 1960. un 1970. gados, ko vadīja [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte]] (''Frente Sandinista de Liberación Nacional'', FSLN), turpinājās ar FSLN nākšanu pie varas 1979. gadā un cīņu pret [[kontras|kontrām]] līdz 1990. gadam, sandīnistiem vēlēšanās zaudējot.

'''Delle''' var būt:

{{BioTakso infokaste
| attēls = Agaricus augustus 2011 G1.jpg
| att_nosaukums= Cildenā atmatene
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Agaricus
| ģints_lv =Atmatenes
| kategorijas =nē
}}

''Halogēni ir aktīvi 7. grupas nemetāli. Sīkākus datus par halogēniem var atrast galvenajā rakstā par [[halogēni]]em.''
{{Commonscat|Halogens|Halogēni}}

{{Commonscat|Spans of time}}

{{Organizācijas infokaste
| name = Starptautiskā kino kritiķu federācija (FIPRESCI)
| type = Kino kritiķu organizācija
| location = 
| founding_location = [[1930. gads]]
| native_name = ''Fédération Internationale de la Presse Cinématographique''<br />''International Federation of Film Critics''
| formation = 
| headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}
}}

'''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

)]]

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Losapa
|attēls              = Losap Atoll ISS002.jpg
|attēla paraksts     = 
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = 
|position = 
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Losap''
|izvietojums         = 
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 6 |latm= 53 |lats=  |latNS= N 
|longd=152 |longm= 42 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,04
|garums              = 10
|platums             = 6
|lagūna              = 28
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = 37
|augstums            = 
|salu skaits         = 10 (14)
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 506 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 486,5
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts ciems        = 
|piezīme =
}} 
'''Losapa''' ({{val|chk|Losap}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī, administratīvi veido divas municipalitātes — Losapa (248 iedzīvotāji) atola ziemeļaustrumos un Pīsa-Emvara (258 iedzīvotāji) atola dienvidos. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mortlokiešu valoda|mortlokiešu valodā]].

{{Catmore|Portāls:Medicīna}}

{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Sarkandaugava
|attels             = 
|paraksts           = 
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Eksportosta]]<br />[[Vējzaķsala]]<br />[[Mazā Vējzaķu sala]]
|platiba            = 7,596 km²
|iedzivotaju_skaits = 17 862 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rāves cukurfabrika]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = 
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|11|24|48|49|58}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|3}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               = 
|pasta_indekss      = 
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/sarkandaugava/ apkaimes.lv]
}}

[[Kategorija:Trolejbusu modeļi]]
[[Kategorija:Škoda]]

'''"Zilā marmora bumbiņa"''' ({{val|en|The Blue Marble}}) ir [[Zeme]]s [[fotogrāfija]], ko {{dat|1972|12|7||bez}} plkst. 10.39 ([[Universālais koordinētais laiks|UTC]]) no 45 tūkstošu kilometru liela attāluma uzņēma ''[[Apollo 17]]'' apkalpes dalībnieki.<ref name=Petsko>{{publikācijas atsauce|last=Petsko|first=Gregory A|title=The blue marble|journal=[[Genome Biology]]|volume=12|issue=4|pages=112|doi=10.1186/gb-2011-12-4-112|url=http://www.springerlink.com/content/f61183q243148q3w/|year=2011}}{{Novecojusi saite}}</ref>

{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = K2
| Photo           = K2 2006b.jpg
| latd=35 |latm=52 |lats=57 |latNS=N
| longd=76 |longm=30 |longs=48 |longEW=E
| karte = Pakistāna#Ķīna
| Augstums        = 8611
| Relatīvais_augstums = 
| Atrašanās vieta = {{flag|Pakistāna}}<br />{{CHN}}
| Kalnu grēda     = [[Karakorums]]
| First ascent        = {{dat|1954|7|31||bez}}
}}

{{cita nozīme|tēlu|filmu|Supermens (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Supermens
| color         = #FF0000
| series        = 
| image         = Superman2.jpg
| caption       = 
| first         = ''Action Comics'' 1938. gadā
| last          = 
| creator       = 
* [[Džerijs Sīgels]]
* [[Džo Šusters]]
| portrayer     = 
* [[Kristofers Rīvs]]
* [[Brendons Rūts]]
* [[Henrijs Kevils]]
* [[Dīns Keins]]
* [[Toms Velings]]
| voice         = 
| lbl1          = Vārds
| data1         = Klārks Kents/Kal-El
| lbl2          = 
| data2         = 
| lbl3          = 
| data3         = 
| nickname      = 
| alias         = 
| species       = 
| gender        = 
| occupation    = 
| title         = 
| family        = 
| spouse        = [[Luisa Leina]]
| significantother = 
| children      = 
| relatives     = 
| religion      = 
| nationality   = 
| lbl21         = 
| data21        = 
| lbl22         = 
| data22        = 
| lbl23         = 
| data23        = 
| extra-hdr     = 
| lbl31         = 
| data31        = 
| lbl32         = 
| data32        = 
| lbl33         = 
| data33        = 
}}
'''Supermens''' ({{val|en|Superman}}) ir [[supervaronis]] ''[[DC Comics]]'' izdotajos [[komikss|komiksos]]. Supermens tiek uzskatīts par vienu no populārākajiem šādā veida tēliem<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url = http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=1521 | title = Superman | accessdate = {{dat|2007|01|30}} | author = Ohio Historical Society | year = 2005 | work = Ohio History Central: An Online Encyclopedia of Ohio | publisher = Ohio Historical Society | quote = In the early twenty-first century, Superman remains one of the most popular comic book characters of all time. He also has been an immense draw in movies and on television. | archive-date = {{dat|2012|07|29||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20120729212432/http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=1521 }}</ref> un par [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] kultūras ikonu.<ref name="TCS11">Daniels (1998), p. 11.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | last=Holt | first=Douglas B. | authorlink=Douglas B. Holt | year=2004 | title=How Brands Become Icons: The Principles of Cultural Branding | publisher=[[Harvard Business School Press]] | location=[[Boston]] | page=1 | id={{ISBN|1-57851-774-5}}}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |editor= Koehler, Derek J., Harvey, Nigel. (eds.)| year=2004 | title=Blackwell Handbook of Judgment and Decision Making | publisher=Blackwell| page=519 | id={{ISBN|1-4051-0746-4}}}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | last=Dinerstein | first=Joel | authorlink=Joel Dinerstein | year=2003 | title=Swinging the machine: Modernity, technology, and African American culture between the wars | url=https://archive.org/details/isbn_9781558493834 | publisher=University of Massachusetts Press| page=[https://archive.org/details/isbn_9781558493834/page/81 81] | id={{ISBN|1-55849-383-2}}}}</ref> Supermena tēlu radīja 1932. gadā amerikāņu rakstnieks [[Džerijs Sīgels]] un [[Kanāda|Kanādā]] dzimušais mākslinieks [[Džo Šusters]], kad abi dzīvoja [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā.

]]

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecauces pagasts
| karte             = Vecauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vecauces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Auce
| platība           = 40,06
| iedzīvotāji       = 820<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 820 / 40.06 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lb
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Lebanese Domain Registry''
|sponsors              = ''American University of Beirut''
|domātais-pielietojums = Ar [[Libāna|Libānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Libānā
|ierobežojumi          = 
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.aub.edu.lb/lbdr/ www.aub.edu.lb]
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls =<br /> <br />2C-B struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 66142-81-2
|      ķīmiskā formula = C<sub>10</sub>H<sub>14</sub>BrNO<sub>2</sub>
|              molmasa = 260,13
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi =
}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudalopex fulvipes-primer plano.jpg
| att_nosaukums =[[Darvina zorro]] (''Lycalopex fulvipes'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Lycalopex
| ģints_lv =Zorro
| binomial =Lycalopex <small>([[Burmeister]], 1854</small> 
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Pseudalopex''
}}

{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Minna Dzelzkalne
| vārds_orig = 
| attēls = Tirzmaliete.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1876
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Tirzas pagasts]], [[Valkas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1942
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Lejasciems]]<ref>[http://www.visitgulbene.lv/objekts/rakstnieces-tirzmalietes-pieminas-vieta/ Rakstnieces Tirzmalietes piemiņas vieta]</ref>, [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande|Ostlandes reihskomisariāts]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Andrievs Dzelzkalns
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| pseidonīms = Tirzmaliete
| nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
| periods = 1899-1936-?
| žanri = 
| temati = 
| lit virzieni = [[Lirika]]
| slavenākie darbi = dzejoļi "Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme", "Plūc ziedus skaistākos", "Lai mūžam neaizmirstama ir mātes piemiņa", "Draugs stāvot ceļa jūtīs"
| ietekmējies = 
| ietekmējis = 
| alma_mater = 
| apbalvojumi = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}

[[Kategorija:Disturbed]]

'''Eirāzija''' ir uz [[Zeme]]s lielākā [[sauszeme]]s teritorija, kas apvieno [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]]. Visbiežāk Eirāziju uzskata par [[kontinents|kontinentu]], tai pat laikā dēvējot Eiropu un Āziju par pasaules daļām. Eirāzijas platība ir ap 55 miljoniem km² (36,2% Zemes sauszemes platības), tajā dzīvo ap 4,6 miljardi cilvēku (72,5% Zemes iedzīvotāju). Pirmais Eirāzijai apkārt apbrauca [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds]] [[1878]].—[[1879]]. gadā. Nosaukumu "Eirāzija" pirmais lietojis austrāliešu ģeologs Eduards Ziss (1883).

{{vikisaites+}}
'''Laboratorijas čips''' ({{val|en|lab-on-a-chip}} jeb LOC) ir ierīce, kas apvieno vienu vai vairākas laboratorijas funkcijas vienā [[integrālā shēma|integrālajā shēmā]] (parasti saukta par mikroshēmu jeb čipu), kuras izmērs ir tikai no milimetra līdz dažiem kvadrātcentimetriem, lai panāktu automatizāciju un augstas veiktspējas skrīningu. LOC var apstrādāt ļoti mazus šķidrumu tilpumus, kas nepārsniedz pikolitrus. Laboratorijas čipi ir mikroelektromehānisko sistēmu (MEMS) ierīču apakškopa, un dažkārt tās dēvē par "mikrokopējām analīzes sistēmām" (µTAS). LOC var izmantot mikrofluīdiku, kas ir nelielu šķidrumu daudzumu fizika, manipulācija ar tiem un to izpēte. Tomēr, stingri ņemot, "laboratorija vienā mikroshēmā" parasti apzīmē viena vai vairāku laboratorijas procesu mērogošanu līdz mikroshēmas formātam, savukārt "µTAS" ir veltīta laboratorijas procesu kopējās secības integrācijai, lai veiktu ķīmisko analīzi. Termins "''lab-on-a-chip''" tika ieviests, kad izrādījās, ka µTAS tehnoloģijas ir izmantojamas ne tikai analīzes vajadzībām.

{{cita nozīme|augļiem|plūmju ģints kokiem|ķirši (koki)}}

{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s<sup>1</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls =  <br />Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve<br />
 <br />Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87&nbsp;°C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H<sub>2</sub>. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sparta
 | official_name            = {{gree|Σπάρτη}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = ModernSparta.jpg
 | image_caption            = Mūsdienu Sparta.
 | image_flag               = 
 | image_seal               = 
 | image_shield             = 
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Lakonijas nome|Lakonija]]
 | established_title        = 
 | established_date         = 
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 84.5
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 17408
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 04 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 25 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 231 00
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 210
 | website                  = 
 | footnotes                = 
}}
'''Sparta''' ({{val|grc|Σπάρτη}}) ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Izvietota 210 metru virs jūras līmeņa [[Eirota]]s upes labajā krastā lejpus [[Inusa]]s ietekas Eirotā. Atrodas [[Peloponēsa]]s dienvidu daļā 153 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]], 28 km uz austrumiem no [[Kalame]]s un 49 km uz dienvidiem no [[Tripole (Grieķija)|Tripoles]]. Pilsēta ir [[Spartas dēms|Spartas dēma]] administratīvais centrs, [[Lakonijas nome|Lakonijas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]]. 2011. gadā pilsētas municipalitāte tika apvienota ar sešām blakus esošajām municipalitātēm, kā rezultātā kopējais iedzīvotāju skaits sasniedza 35 259 cilvēkus, no kuriem 17 408 dzīvoja pašā pilsētā.

{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Hippo pod edit.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta=Cetruminantia
|  apakškārta_lv=Vaļu un atgremotāju apakškārta
| infrakārta=Cetancodonta
| infrakārta_lv=Vaļu un nīlzirgu infrakārta
|           dzimta = Hippopotamidae
|        dzimta_lv = Nīlzirgu dzimta
|            ģints = Hippopotamus
|         ģints_lv = Nīlzirgi
|          ģints_r = Nīlzirgs
|             suga = H. amphibius
|          suga_lv = Nīlzirgs
|         binomial = Hippopotamus amphibius <br /><small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība = <br />Nīlzirgu izplatības areāls mūsdienās ir iekrāsots zaļā krāsā. Sarkanā krāsā ir iekrāsotas teritorijas, kur agrāk mita nīlzirgi.
|      kategorijas = nē
}}

{{Commonscat|Mouth|Mute}}

{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

Līdz ar [[HTML5]] specifikāciju tika ieviests '''video elements,''' ar mērķi to izmantot video atskaņošanai,<ref name="spec">{{tīmekļa atsauce| url= http://www.w3.org/TR/html5/video.html#video| title= The video element| work= HTML5: A vocabulary and associated APIs for HTML and XHTML| publisher= [[World Wide Web Consortium]]| date= 24 June 2010| accessdate= 2010-09-27| quote= A video element is used for playing videos or movies.| archiveurl= https://www.webcitation.org/6ABsj5BYe?url=http://www.w3.org/TR/html5/the-video-element.html#video| archivedate= 2012-08-25}}</ref> daļēji aizstājot <object> elementu. Video elements tika radīts ar mērķi tam kļūt par jaunu standarta veidu, kā tīmeklī rādīt video, aizvietojot iepriekšējo ''[[de facto]]'' standartu, kam tika izmantots ''[[Adobe Flash]]'' spraudnis. Jaunā standarta plašāku pielietošanu sākumā kavēja nespēja vienoties par to, kurus video un audio kodēšanas formātus būtu jāatbalsta tīmekļa pārlūkprogrammās.

{{catmore}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Tritriakontānskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = psillīnskābe<ref>[http://www.dr-baumann-international.co.uk/science/E-book%20Lipid%20Glossary.pdf Lipid Glossary 2]</ref>, ceromelisīnskābe<ref>[http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?sid=7849686 Ceromelissic acid - Substance Summary]</ref>,<br /> psillastearilskābe<ref>П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 253. lpp. {{ru ikona}}</ref>, psillostearilskābe
|           CAS numurs = 38232-03-0
|      ķīmiskā formula = C<sub>33</sub>H<sub>66</sub>O<sub>2</sub>
|              molmasa = 494,51
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = <!-- var atstāt neaizpildītu -->
|                 citi =
}}
'''Tritriakontānskābe''' (psillastearilskābe, С<sub>32</sub>Н<sub>65</sub>СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Tritriakontānskābe ir balta kristāliska viela.

{{infokaste+}}

[[File:Laser Interference.JPG|thumb|200px|Viļņu optika izskaidro tādas parādības kā [[Difrakcija|difrakciju]]]]

{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

[[Kategorija:Zalcaha]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Truša ala
| oriģinālnos = ''Rabbit Hole''
| attēls = Rabbit Hole Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = traģēdija
| režisors = [[Džons Kamerons Mičels]]
| producents = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Leslija Ardenga]]
| scenārijs = [[Deivids Lindsijs-Abeirs]]
| aktieri = * Nikola Kidmena
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Daiena Vīsta]]
| mūzika = [[Antons Senko]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Blossom Films]]''
* ''[[Odd Lot Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|9|13|Toronto kinofestivāls|2010|12|17|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rabbit-hole-2010|title=Rabbit Hole|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2016|08|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160811204742/http://www.bbfc.co.uk/releases/rabbit-hole-2010}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rabbithole.htm|title=Rabbit Hole (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Truša ala"''' ({{val|en|Rabbit Hole}}) ir 2010. gada traģēdija, kuras režisors ir [[Deivids Kamerons Mičels]]. Galvenās lomas atveido [[Nikola Kidmena]], [[Ārons Ekharts]] un [[Daiena Vīsta]].

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm = 
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms = 
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris = 
|        Vieta_mr = 
|           Vieta = 
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = 
|   Darbojies_arī = 
|           Mlapa = 
|      Dalībnieki = 
|  Bij_dalībnieki = 
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.

[[Rucavas pagasts|Rucavas pagasta]] „Vecķērvēs” celta dzīvojamā māja [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

]]
'''Frī kartupeļi''' jeb '''fritēti kartupeļi''' ({{val|fr|patate frite}}) ir [[cepameļļa|cepameļļā]] vārītas [[kartupelis|kartupeļu]] standziņas. Frī kartupeļi ir populārs ēdiens [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] restorānos. Frī kartupeļiem parasti ir pievienota [[sāls]] un tos pasniedz kopā ar kādu piedevu, piemēram, [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[salāti (ēdiens)|salātiem]], [[mērce|mērci]]. Par frī kartupeļu dzimteni uzskata [[Francija|Franciju]] un [[Beļģija]]s dienvidus ([[Valonija|Valoniju]]). Tur šo ēdienu sāka gatavot 17. vai 18. gadsimtā.

{{infokaste+}}
'''Maironis''', īstajā vārdā '''Jons Mačulis''' ({{val|lt|Jonas Mačiulis}}; dzimis 1862. gada 21. oktobrī, miris 1932. gada 28. jūnijā) bija [[Lietuva|lietuviešu]] [[romantisms|romantisma]] dzejnieks.

{{BioTakso infokaste
|           attēls = Lobatula lobatula.jpg
|     att_nosaukums= Cibicidīna ''[[Lobatula lobatula]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = 
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|           dzimta = Cibicididae
|        dzimta_lv = Cibicidīdas
|      apakšdzimta = Cibicidinae
|   apakšdzimta_lv = Cibicidīnas
|         binomial = Cibicidinae <small>Cushman, 1927</small>
|        izplatība = 
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Cibicidīnas''' (''Cibicidinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] cibicidīnas ir zināmas no [[paleogēns|paleogēna]] perioda ([[paleocēns]]) līdz mūsdienām.

[[Kategorija:Indija]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Heraldika]]

[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Kambodža]]
[[Kategorija:Kambodža]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Malvales - Hibiscus fragilis 1.jpg
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   =
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Magnoliopsida
| klase_lv        = Divdīgļlapji
| rinda           = Malvales
| rinda_lv        = Malvu rinda
| dzimta          = Malvaceae
| dzimta_lv       = Malvu dzimta
| ģints           = Hibiscus
| ģints_lv        = Hibiski
| suga            = Hibiscus fragilis
| suga_lv         =
}}
'''''Hibiscus fragilis''''' ir ļoti reti sastopams [[hibiski|hibisku]] [[krūms]], kas [[endēms]] [[Maurīcija]]i. Maurīcieši šo augu dēvē arī par '''''mandrinette'''''. Latīņu vārds ''fragilis'' nozīmē ‘trauslais’. <!-- Līdz ar to šīs sugas nosaukums latviešu valodā varētu būt '''trauslais hibisks'''. -->

'''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

'''Duets''' (no {{val|it|duetto}}, kas saukārt no no {{val|la|duo}} — 'divi') ir [[vokāls]] [[skaņdarbs]] divām balsīm vai instrumentāls skaņdarbs diviem [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentiem]], kā arī šāda skaņdarba abi izpildītāji.

{{Kuģis
|vārds = AVE Liepāja, tagad Norman Bridge
|attēls = DSC00823 (1).jpg
|attēla paraksts = AVE Liepāja ienāk Liepājas ostā
|kuģa tips = kravas pasažieru prāmis Ro-pax
|līnija = 
|īpašnieks = 
|pieraksta osta = Londona
|mezgli = 22,5
|tonnāža = 22 000
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 1998. gads
|garums = 180 metri
|platums = 25,25 metri
|iegrime = 6,5 metri
|pasažieri =  396 cilvēki
|gultas vietas = 
|kajītes = 270
|līnijmetri = 2000 
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ogļskābes struktūrformula<br /><br />Ogļskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksokarbonāts
|           CAS numurs = 463-79-6
|      ķīmiskā formula = H<sub>2</sub>CO<sub>3</sub>
|              molmasa = 62,03
|              blīvums = -
|  kušanas temperatūra = -
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = eksistē tikai ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Ogļskābe''' ([[ūdeņradis|H<sub>2</sub>]][[ogleklis|C]][[skābeklis|O<sub>3</sub>]]) ir vidēji stipra divvērtīga [[skābe]], kas veidojas, [[ūdens|ūdenī]] izšķīstot [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] CO<sub>2</sub>. Praktiski tā pastāv tikai paaugstinātā spiedienā (gāzētie dzērieni). Ogļskābes sāļi ([[karbonāti]]) ir nozīmīga [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvdaļa. Ogļskābe, tāpat kā tās sāļi, tiek uzskatīta par neorganisku vielu. Bez ogļskābes anhidrīda CO<sub>2</sub>, samērā nozīmīgs savienojums ir arī ogļskābes hloranhidrīds COCl<sub>2</sub> ([[fosgēns]]), kuru lieto kā polikarbonātu plastmasu izejvielu ([[plastmasa]], no kuras izgatavo kompaktdiskus). Fosgēns ir arī indīga kaujas viela.

{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Adžantas alas
| image       = Ajanta (63).jpg
| imagesize   = 
| caption     = 
| Country     = {{IND}}
| Location    = 
| Type        = Kultūra
| Criteria    = (i), (ii), (iii), (vi)
| ID          = 242
| Link        = 
| Region      = 
| Coordinates = 
| Year        = 1983
| Session     = 7.
| Extension   = 
| Danger      = 
| map_type = Indija#Āzija
|map_relief  = yes
| latd  = 20 | latm  = 33 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 75 | longm = 42 | longs = 1 | longEW = E
| child      = 
| embedded   = 
}}
'''Adžantas alas''' ({{val|mr|अजिंठा लेणी}}) ir aptuveni 30 klintī izkaltas alas Aurangābādas apgabalā, [[Mahārāštra]]s štatā, [[Indija|Indijā]]. Alās ir dažādi sienu gleznojumi un izkaltas skulptūras. Alu budisma svētnīcās esošie gleznojumi tiek uzskatīti par vieniem no Indijas senākajiem un labākajiem budisma glezniecības paraugiem, kas vēlāk arī ietekmēja Indijas mākslu.<ref>[http://whc.unesco.org/en/list/242 ''Ajanta Caves, India: Brief Description,'' UNESCO World Heritage Site. Retrieved 27 October 2006.]</ref> Alu gleznojumi un kalumi tiek datēti ar laikposmu starp 2. gadsimtu p.m.ē. un aptuveni m.ē. 480. gadu. Alas tika izkaltas divos posmos: [[hīnajāns|hīnajāna]] (2.—1. gadsimts p.m.ē.) un [[mahājāns|mahājāna]] perioda alas (5. gadsimts).<ref>{{Grāmatas atsauce|editor=Aruna Ghose|title=Indija. Ceļvedis|year=2012|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=978-9934-0-2431-3|page=479.—481.}}</ref> Alas tika pamestas pēc [[Elloras alas|Elloras alu]] izkalšanas, 1819. gadā tīģeru medību laikā tās "atklāja" kāds britu virsnieks.

{{BioTakso infokaste|platums=|klase=Magnoliopsida|attēls=Sycomoros old.jpg|att_izmērs=250px|att_nosaukums={{TaksoSaite|Ficus sycomorus|Sikomore}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|nosaukums=|rinda=Rosales|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Rožu rinda|dzimta=Moraceae|dzimta_lv=Zīdkoku dzimta|ģints=Ficus|ģints_lv=Fikusi|suga=|suga_lv=|binomial=Ficus}}

un [[uguns]]).]]
'''Jiņ un jan'''<ref>{{Staburova|110}}</ref> ({{val|zh|陰陽}} (''yīnyáng'') — 'tumšs-gaišs', 'negatīvs-pozitīvs'), ir [[simbols]] un [[jēdziens]] [[ķīnieši|ķīniešu]] [[filozofija|filozofijā]], [[daoisms|daoismā]], kas parasti iekļauj atziņu, ka divi šķietami pretēji spēki vai divas atšķirīgas īpašības dziļākā izpratnē viena otru papildina un vieno.<ref>[http://www.goldenelixir.com/taoism/yin_and_yang.html ''Yin and Yang''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150924022909/http://www.goldenelixir.com/taoism/yin_and_yang.html |date={{dat|2015|09|24||bez}} }} {{angliski}}</ref> Jēdziens plaši piesaukts [[kosmoloģija|kosmoloģijā]], [[metafizika|metafizikā]], [[medicīna|medicīnā]] un vairākās ikdienas jomās.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Procyon cancrivorus 3, Costa Rica.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon 
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon cancrivorus
| suga_lv=Krabjēdājjenots
| binomial=Procyon cancrivorus <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1798)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība=

[[Kategorija:Ķekavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vahava
 |        alt_name = 
 |     native_name = ''Wachau''
 |   iucn_category = 
 |           photo = Wachau_(2).JPG
 |     photo_width = 
 |   photo_caption = Vahavas ieleja
 |          photo2 = 
 |    photo2_width = 
 |  photo2_caption = 
 |             map = Austrija#Eiropa
 |     map_caption = 
 |      map_relief = jā
 |        map_size = 
 |  latd =  48.364444 |  latNS = N
 | longd = 15.434167 | longEW = E
 |            type = 
 |   prot_category = 
 |        location = {{AUT}}
 |    nearest_city = 
 |            area = 
 |     established = 
 |  visitation_num = 
 | visitation_year = 
 |  governing_body = 
 |         website = https://www.donau.com/de/wachau-nibelungengau-kremstal/
 |       footnotes = 
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vahavas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 2000 <small>(24. sesija)</small>
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/970 970]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}} 
}}

'''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

{{Grāmatas infokaste v2|name="Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts"|attēls=Jekyll and Hyde Title.jpg|att_izm=|image_caption="Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts" pirmais izdevums|author=[[Roberts Luiss Stīvensons]]|title_orig=''Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde''|translator=|illustrator=|cover_artist=|country={{vieta|Apvienotā Karaliste}}|language=[[angļu valoda|angļu]]|series=|subject=|genre=gotika, šausmas|publisher=''Longmans, Green & Co.''|pub_date=1886. gadā|izdota latviski=|media_type=drukāts izdevums|pages=141|isbn=978-0-553-21277-8|oclc=|masa-izmērs=|preceded_by=|followed_by=}}'''"Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts"''' ({{Val|en|Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde}}) ir [[Gotika|gotiska]] šausmu [[novele]], ko 1886. gadā sarakstījis [[Roberts Luiss Stīvensons]].

{{Commonscat|Timekeeping}}

{{catmore}}
{{commonscat|Hydroxides|Hidroksīdi}}

{{Militārās_vienības_infokaste
| nosaukums                = Rietumkrievijas Brīvprātīgo armija
| attēls                   = 
| virsraksts               = Vienīgais saglabājies armijas karogs
| karogs                   = 
| valsts                   =  [[Baltā kustība]] (oficiāli)<br> [[Veimāras Republika|Vācija]] (neoficiāli)
| pastāvēšana              = {{dat|1919|9|11|N|bez}} — {{dat|1919|12|1|N|bez}}
| pakļautība               = 
| daļa no                  = 
| karaspēka veids          = Sauszemes spēki
| krāsas                   = 
| karavīru skaits          = ap 50 000
| jubileja                 = 
| devīze                   = 
| militārās operācijas     = [[Latvijas brīvības cīņas]]<br />[[Lietuvas brīvības cīņas]]
| pašreizējais komandieris = 
| komandieri               = [[Pāvels Bermonts]]<br />[[Valters fon Eberharts]]
}}

{{Sporta infokaste
 | attēls      = US_Open_2007,_Maria_Sharapova_serving.jpg
 | att_izm     = 275px
 | apraksts    = [[ASV Atklātais čempionāts tenisā|ASV atklātais čempionāts]] ir viens no ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem
 | savienība   = [[Starptautiskā Tenisa federācija]] (ITF)
 | iesauka     = 
 | pirmais     = 19. gadsimts ([[Birmingema]], [[Anglija]])
 | reģistrētie = 
 | klubi       = 
 | kontakts    = nē
 | komanda     = vienspēles vai dubultspēles
 | jdzimums    = 
 | kategorijas = [[rakešu sports]]
 | bumba       = [[tenisa bumbiņa]]
 | olimpisks   = {{OSS|V=1896}}—{{OSS|V=1924}}, {{OSS|V=1988}}—pašlaik
}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 |official_name             = ''Bucureşti''
 |name                      = Bukareste
 |settlement_type           = municipalitāte
 |image_skyline             =
 |image_caption             = 
 |image_flag                = ROU Bucharest Flag.png
 |image_shield              = ROU Bucharest CoA.svg
 |shield_size               = 70px
 |pushpin_map               = Rumānija
 |map_caption               = Atrašanās vieta Rumānijā
 |coordinates_region        = RO
 |subdivision_type          = Valsts
 |subdivision_name          = {{flag|Rumānija}}
 |subdivision_type1         = [[Rumānijas vēsturiskie reģioni|Vēsturiskais reģions]]
 |subdivision_name1         = [[Lielā Valahija]]
 |subdivision_type2         = [[Rumānijas administratīvais iedalījums|Apgabals]]
 |subdivision_name2         = nav<sup>1</sup>
 |established_title         = Pirmoreiz minēta
 |established_date          = 1456. gadā
 |area_footnotes            = <ref name="INSSER">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.evz.ro/detalii/stiri/iasi-sau-timisoara-care-este-cel-de-al-doilea-mare-oras-din-romania-dupa-bucuresti-943339.html | title = Largest Romanian cities in 2010 | date = August 28, 2011 | accessdate = August 28, 2011 | publisher = evz.ro | language = Romanian}}</ref><ref name="urban">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.demographia.com/db-worldua.pdf |title=Demographia World Urban Areas & Population Projections |format=PDF |accessdate=2011-04-14}}</ref>
 |area_magnitude            =
 |area_total_km2            = 228
 |area_metro_km2            = 5046.1
 |area_land_km2             =
 |area_water_km2            =
 |area_urban_km2            = 285
 |population_as_of          = 2011
 |population_footnotes      =<ref name="INSSER"/><ref name="metro">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.urbanaudit.org/DownloadPDF.ashx?CityCode=RO001C |title=Urban Audit: Bucharest Profile |accessdate=2011-04-14 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111108223430/http://www.urbanaudit.org/DownloadPDF.ashx?CityCode=RO001C |archivedate=2011-11-08 }}</ref><ref name="Adevarul">{{ziņu atsauce|url=http://www.adevarul.ro/locale/bucuresti/ZONA_METROPOLITANA_BUCURESTI_IN_CIFRE_Capitala_ar_castiga_peste_430-000_de_locuitori_0_498550306.html#|title=Adevarul: The BMZ in numbers|accessdate=2011-09-29}}</ref>
 |population_note           =
 |population_total          = 1883425
 |population_urban          = 1931000
 |population_metro          = 2272163
 |population_density_km2    = auto
 |timezone                  = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 |utc_offset                = +2
 |timezone_DST              = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 |utc_offset_DST            = +3
 |latd  = 44 |latm  = 25 |lats  = 57 |latNS  = N
 |longd = 26 |longm =  6 |longs = 14 |longEW = E
 |elevation_m               = 55.8–96.3
 |postal_code_type          = Pasta indekss
 |postal_code               = 0xxxxx
 |area_code                 = +40 x1
 |website                   = {{URL|http://www.pmb.ro/}}
 |footnotes                 = <sup>1</sup>Bukarestes pilsētai ir īpašs administratīvais statuss, kurš vienlīdzīgs apgabalam
}}

{{Tautas infokaste
|attēls          = 
|image_caption   = Vahanu vīrieša portrets
|tauta=Vahani
|native_name =
|skaits= 50—70 tūkstoši
|vieta={{AFG}}<br/>{{TJK}}<br/>{{CHN}}<br/>{{PAK}}
|valoda=[[vahanu valoda]],<br />[[tadžiku valoda]], [[uiguru valoda]]<br/>[[dari]], [[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[iškašimi]], [[sangliči]], [[mundžani]], [[jigdi]]
}}
'''Vahani''' vai '''vahi''' (pašnosaukums: ''khik'') ir viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnu dienviddaļas ielejas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|746}}</ref> Runā [[irāņu valodas|irāņu valodu]] saimei piederīgajā [[vahanu valoda|vahanu valodā]], bet oficiālajā saziņā arī bieži izmanto [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[dari]], [[urdu]] vai [[uiguru valoda|uiguru valodu]].

{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Taube
|     vārds_orig = ''Theodor Taube''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

{{infokaste+}}

, no kuras cēlies fon der Ropu dzimtas uzvārds]]

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Armins Adolfi
| vārds_orģ           = ''Armin Adolphi''
| attēls              = Armins Adolfi.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
| amats               = [[Kuldīga|Kuldīgas pilsētas galva]]
| term_sākums         = [[1886]]. gads
| term_beigas         = [[1901]]. gads
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
| dzim_dati           = {{dat|1841|9|1}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1906|6|3|1841|9|1}}
| mir_vieta           = [[Kuldīga]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
| apglabāts           = 
| tautība             = vācbaltietis
| partija             = 
| tēvs                = ārsts Vilhelms Adolfi
| māte                = Emma, dzim. Vāgnere
| dzīvesb             = 1. Auguste Šīmane (''Auguste Schiemann''), 2. Anna Fleišere (''Anna Fleischer'')
| bērni               = 
| profesija           = jurists, politiķis
| alma_mater          = [[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            = 
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}

{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       = 
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}<br/>{{GRL}}<br/>{{CAN}}<br/>{{RUS}}<br />{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hidroksilapatīts
|attēls=
|klase=
|ŠtruncaID=7/B.39-30
|ķīm_formula=Ca<sub>5</sub>(PO<sub>4</sub>)<sub>3</sub>(OH)
|singonija=
|krāsa=balts, pelēks, dzeltens
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=
|caurspīdīgums=necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3.08
}}'''Hidroksilapatīts''' ('''Ca<sub>5</sub>(PO<sub>4</sub>)<sub>3</sub>(OH)''') ir [[minerāls]]. Tas bieži tiek nepareizi saukts par '''hidroksiapatītu'''. Šī minerāla [[ķīmiskais sastāvs]] ir ļoti līdzīgs dabīgā [[kauls|kaula]] sastāvam un ar šo minerālu tiek saistītas cerības nākotnē aizstāt [[zobu urbšana|zobu urbšanu]], ievietojot šo materiālu [[zobi|zobu]] caurumos. Tādā veidā tas aizplombē tos, jo tas veiksmīgi savienojas ar zobu [[emalja|emalju]].<ref>"Zobi drīzumā vairs nebūs jāurbj", Ilustrētā Zinātne. - 2005. gada decembra numurs, 19.lpp.</ref>

{{infokaste+}}

[[Programminženierija|Programminženierijā]] '''projektēšanas šablons''' ir vispārīgs atkalizmantojams risinājums biežai problēmai [[programmatūras projektējums|programmatūras projektējumā]]. Tas nav pabeigts risinājums, ko var tieši pārveidot [[izejas kods|izejas kodā]] vai [[mašīnkods|mašīnkodā]]. Tas ir apraksts vai paraugs tam, kā risināt problēmu, un to var izmantot daudzās dažādās situācijās. Projektēšanas šabloni ir formalizētas [[labā prakse|labās prakses]], kuras programmētāji var izmantot, lai risinātu biežāk sastopamās problēmas sistēmas vai lietotnes projektēšanas gaitā.

simbolizē [[Pasaules tirdzniecības centrs|Pasaules tirdzniecības centra]] dvīņu torņus.]]

pieejamais [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] RT-PĶR laboratoriskais tests.]]
'''COVID-19 (2019. gada koronavīrusa slimības) diagnosticēšana''' balstās uz šīs slimības klīniskajām pazīmēm ([[klepus]], [[drudzis]] un [[aizdusa]]) un pozitīviem [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] [[laboratorija|laboratoriskajiem]] testiem.
Krūšukurvja [[datortomogrāfija]] (CT) palīdz diagnosticēt COVID-19 pacientiem ar [[pneimonija|plaušu karsoni]].

{{Planētas infokaste
| width = 25em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =''55P/Tempel-Tuttle'' 
| discovery = yes
| discovery_ref = 
| discoverer =[[Ernsts Tempels]]<br />[[Horass Pernels Tatls]] 
| discovered ={{Dat|1865|12|19}} 
| designations = yes
| mp_name =1366 U1; 1699 U1;
1699 II; 1865 Y1;
1866 I; 1965 M2;
1965 IV; 1965i;
1997 E1 
| epoch ={{Dat|1998|3|8|N}} ([[Jūlija diena|JD]] 2450880.5)
| aphelion =19.6924 [[Astronomiskā vienība|AU]] 
| perihelion =0.9766 [[Astronomiskā vienība|AU]] 
| semimajor =10.3345 [[Astronomiskā vienība|AU]] 
| eccentricity =0.9055 
| period =33.2226 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =162.486° 
}}

{{Commonscat|Cyclists from Slovenia|Slovēnijas riteņbraucēji}}

{{jāuzlabo|Jāvikificē}}
'''Tiesības''' tiek lietotas vairākās nozīmēs:
*	Tiesības — sociāli tiesiskās prasības — dabiskās tiesības;
*	Par tiesībām uzskata tiesību [[Norma (socioloģija)|normu]] sistēmu, kas ir spēkā atsevišķā valstī — objektīvās tiesības;
*	Par tiesībām uzskata oficiāli atzītas fizisko un juridisko personu iespējas — subjektīvās tiesības. Tiesības kā iespēja, var realizēties un var nerealizēties.
*	Ar terminu tiesības apzīmē visu tiesisko sistēmu parādību, ieskaitot dabiskās tiesības, objektīvās tiesības, subjektīvās tiesības.
Tiesības — sabiedrības, tās ekonomikas un vēstures ietekmes produkts.

'''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>18</sub>H<sub>30</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=235&nbsp;°C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>3</sub>CH=CHCH=CHCH=CH(CH<sub>2</sub>)<sub>7</sub>COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vilcienvakte 2
| attēls                   = T2 – Trainspotting poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''T2 Trainspotting''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Denijs Boils]]
| producents               =
* [[Bernards Beljū]]
* [[Kristiāns Kolsons]]
* [[Endrjū Makdonalds]]
* Denijs Boils
| scenārija autors         = [[Džons Hodžs]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Jūens Bremners]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Roberts Kārlails]]
| mūzika                   = [[Riks Smits]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Cloud Eight Films]]''
* ''[[DNA Films]]''
* ''[[Decibel Films]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|1|22|Edinburga|2017|1|27|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/t2-trainspotting-2016|title=T2: Trainspotting|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainspotting2.htm|title=T2: Trainspotting (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Vilcienvakte]]
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Vilcienvakte 2"''' ({{val|en|T2 Trainspotting}}) ir 2017. gada melnā komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Denijs Boils]]. Galvenās lomas atveido [[Jūens Makgregors]], [[Jūens Bremners]], [[Džonijs Lī Millers]] un [[Roberts Kārlails]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|29||bez}} Edinburgā. Filma ir turpinājums 1996. gada filmai "[[Vilcienvakte]]".

{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIL-164
| image             = ParkPatriot2015part13-375.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]]
| parent_company    = 
| aka               =
| production        = 
| production_start  = 1957
| production_end    = 1964
| model_years       = 
| assembly          = 
| predecessor       = 
| successor         = 
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        = 
| layout            = 
| platform          = 
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6700 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 4100 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           = [[ZIL-157]]
| designer          = 
}}
'''ZIL-164''' ({{val|ru|ЗИЛ-164}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]] rūpnīcā. To izveidoja uz [[ZIS-150]] bāzes, modernizējot atsevišķus automašīnas mezglus un agregātus. Automašīnu ražoja laika posmā no 1957. gada līdz 1964. gada decembrim (kopš 1961. gada decembra kā ZIL-164A).

<includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

]]

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = Alfrēds Vaitheds
|          vārds_orig = 
|              attēls = Alfred North Whitehead.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads =1861 
|          dz_mēnesis =2 
|            dz_diena =15 
|            dz_vieta =[[Ramsgeita]], [[Kenta]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12 
|             m_diena =30 
|             m_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts = 
|               skola =[[procesa filozofija]] 
|           intereses =[[metafizika]], [[matemātika]]
|              idejas =[[procesa filozofija]] 
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =[[Bērtrands Rasels]]
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants]], [[Anrī Bergsons]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Bērtrands Raselss]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

[[Kategorija:Peldpīles]]

[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Kalnciema pagasts}}

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils autoosta, 2007. gada 13. oktobrī.
| source         = {{own}}
| date           = 
| author         = [[User:Apogs88|Apogs88]] aka Modris Frikmanis
| permission     = 
| other_versions = 
}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name               = ''Picasa''
| logo               = 
| screenshot         =
| caption            = 
| author             = ''[[Idealab]]''
| developer          = ''[[Google]]''
| frequently updated = yes
| operating_system   = ''[[Microsoft Windows|Windows]], [[Linux]], [[Mac OS X]]''
| genre              = [[Digitālā fotogrāfija|digitālo fotogrāfiju]] organizators
| license            = [[bezmaksas programmatūra]]
| website            = http://picasa.google.com
}}

'''Elektrolīze''' ir [[Ķīmija|ķīmisks]] process, kas norisinās pie [[elektrods|elektrodiem]] — [[anods|anoda]] un [[katods|katoda]], ja caur [[elektrolīts|elektrolīta]] [[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu plūst [[elektriskā strāva|strāva]], kā rezultātā [[viela]]s tiek sadalītas atsevišķos [[ķīmiskais elements|ķīmiskajos elementos]] un citos savienojumos.

{{BioTakso infokaste
|           attēls =Hanf05-w.jpg
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite| Cannabis ruderalis }}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta 
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida 
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|           dzimta = Cannabaceae
|    dzimta_lv = Ķaņepju dzimta
|            ģints = Cannabis
|             suga = C. ruderalis
|          suga_lv = Savvaļas kaņepe
|         binomial = Cannabis ruderalis
|      kategorijas = nē
}}
'''Savvaļas kaņepe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.spats.lv/2003/11/vai-sejas-kanepes-ir-marihuana/ |title=Vai sējas kaņepes ir marihuāna? |access-date={{dat|2013|03|15||bez}} |archive-date={{dat|2013|11|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131103171910/http://www.spats.lv/2003/11/vai-sejas-kanepes-ir-marihuana/ }}</ref> jeb '''nezāļu kaņepe'''<ref>[http://botanika.sapnis.com/2009/05/vel-reiz-par-kanepem/ Vēlreiz par kaņepēm]</ref> (''Cannabis ruderalis'') ir [[sējas kaņepe]]s trešā pasuga, kas brīvā dabā aug aukstos un sliktos laikapstākļos un ir adaptējusies ziedēt noteiktā laikā, nevis pēc dienasgaismas cikla. Šī kaņepe mēdz nogatavoties vienā laikā, neatkarīgi no laikapstākļiem, klimata un sezonas.<!-- izklausās jau drusku dīvaini -->
Šī kaņepju suga brīvā dabā satur maz [[THC]] un no tās nav iespējams apreibināties.
== Atsauces ==
{{atsauces}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaulu kolekcionārs
| operators = 
| attēls = Bone collector poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Filips Noiss]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Maikls Rukers]]
* [[Maiks Makglons]]
* [[Luiss Gusmans]]
* [[Līlends Orsers]]
* [[Eds O'Nīls]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The Bone Collector''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Bregman Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''Universal Pictures''
* ''Columbia TriStar Film Distributors International''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|11|5}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|151,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Bone-Collector-The#tab=summary|title=The Bone Collector (1999) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|5}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Kaulu kolekcionārs"''' ({{Val|en|The Bone Collector}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Filips Noiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Andželīna Džolija]], [[Kvīna Latifa]], [[Maikls Rukers]], [[Maiks Makglons]], [[Luiss Gusmans]], [[Līlends Orsers]] un [[Eds O'Nīls]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Džefrija Dīvera 1997. gada romānu.

'''Militārā diktatūra''' ir [[valdība]]s forma, kurā [[politiskā vara]] pieder bruņotajiem spēkiem. 

'''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

'''Upe''' ir pa Zemes virsmu plūstoša ievērojama izmēra ūdenstece, kurai ir izteikta gultne. Daļa upes tecējuma var būt pazemē. Upe var sākties no [[avots|avota]], [[ezers|ezera]], nelielu [[strauts|strautu]] grupas vai no lielāka [[mitrājs|mitrāja]]. Nelielas upes sauc par '''[[strauts|strautiem]]''' (nav stingri nošķirtas robežas starp strautiem un upēm).

'''Trāķieši''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Θρᾷκες'', {{val-la|Thraci}}) bija sena indoeiropiešu cilšu grupa, kas apdzīvoja Eiropas dienvidaustrumu zemes - [[Trāķija|Trāķiju]], kā arī [[Balkānu pussala]]s ziemeļaustrumus un [[Mazāzija]]s ziemeļrietumu daļu.<ref>[http://www.iveta.lv/gramata/HTML/Ps_34d.htm 4. Seni stāsti par rūtiem] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080328093358/http://www.iveta.lv/gramata/HTML/Ps_34d.htm |date={{dat|2008|03|28||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

<table border="1" cellpadding="2" cellspacing="0" align="right" style="margin-left: 0.5em">
<td>'''Nosaukums'''</td>
<td>'''Kālija oksīds'''</td></tr>
<tr>
<td>Ķīmiskā formula</td><td>K<sub>2</sub>O</td></tr>
<tr>
<td>[[Molmasa]]</td><td>94,196 g/mol</td></tr>
<tr>
<td>[[Blīvums]]</td><td>2350 kg/m<sup>3</sup></td></tr>
<tr>
<td>Šķīdība ūdenī</td><td>reaģē veidojot KOH</td></tr>
<tr>
<td>[[Kušanas temperatūra]] </td><td>350&nbsp;°C (sadalās par K<sub>2</sub>O<sub>2</sub> un K)</td></tr>
<tr>
<td>'''Nosaukums'''</td>
<td>'''Kālija superoksīds'''</td></tr>
<tr>
<td>Ķīmiskā formula</td><td>KO<sub>2</sub></td></tr>
<tr>
<td>[[Molmasa]]</td><td>71,10 g/mol</td></tr>
<tr>
<td>[[Blīvums]]</td><td>2140 kg/m<sup>3</sup></td></tr>
<tr>
<td>[[Kušanas temperatūra]] </td><td>425&nbsp;°C (sadalās)</td></tr>
<tr>
</table>

{{commonscat|Fermented food|Raudzētā pārtika}}

'''Balstenis''' jeb '''kronšteins''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''Kragstein'' — 'izvirzīts akmens'), agrāk arī '''balsteklis''', ir detaļa vai konstrukcija, ar kuru pret vertikālu virsmu tiek atbalstīta horizontāla virsma. [[Arhitektūra|Arhitektūrā]] kronšteins tiek saukts arī [[Franču valoda|franču]] vārdā par [[Konsole (arhitektūra)|konsoli]], tam var būt visdažādākās formas un tas balsta ēku izvirzītās daļas: [[Dzega|karnīzes]], [[Sandriks|sandrikus]], [[Balkons|balkonus]], [[Erkers|erkerus]]. [[Celtniecība|Celtniecībā]] kronšteini tiek izmantoti ventilējamās fasādes mūrēšanā, kad kronšteins tiek piestiprināts monolītam pārsegumam un uz kronšteina tiek likti fasādes ķieģeļi. Balsteņi tiek izmantoti [[Elektrotehnika|elektrotehnikā]], piemēram, [[Kabeļkanāls|kabeļkanālu]] stiprināšanai, [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]] un citur. 
{{Gallery
|title=Dažāda veida balsteņi
|width=160
|lines=3
|align=left
|Attēls:Bracket2 (PSF).jpg|Vienkāršs balstenis
|Attēls:Ceiling bracket detail at chapel, Greenwich Hospital, London.jpg|Balstenis arhitektūrā
|Attēls:Пример использования кронштейнов Jordahl для крепления облицовки вентфасада.JPG|Kronšteina izmantošana celtniecībā
}}
{{clear}}
== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
{{enciklopēdiju ārējās saites}}

{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Zosterops chloronothos.jpeg
| att_izmērs      = 220px
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Aves
| klase_lv        = Putni
| kārta           = Passeriformes
| kārta_lv        = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta      = Passeri
| apakškārta_lv   = Dziedātājputni
| dzimta          = Zosteropidae
| dzimta_lv       = Baltactiņu dzimta
| ģints           = Zosterops
| ģints_lv        = Baltactiņas
| suga            = Zosterops chloronothos
| suga_lv         = Maurīcijas olīvzaļā baltactiņa
| binomial        = Zosterops chloronothos <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1817)</small>
| kategorijas     = nē
| sinonīmi        =
* ''Zosterops chloronothus''
}}
'''Maurīcijas olīvzaļā baltactiņa''' jeb '''Maurīcijas olīvzaļais briļļuputns''' (''Zosterops chloronothos'') ir kritiski apdraudēta<ref name="Sarkanā grāmata">[http://www.iucnredlist.org/details/22714005/0 Zosterops chloronothus], [[Sarkanā grāmata]]</ref> [[baltactiņu dzimta]]s (''Zosteropidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] [[suga]].<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=563826 ITIS Report]</ref> Suga [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i, un olīvzaļā baltactiņa ir viens no retākajiem šīs salas putniem.<ref name=book/> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ |title=World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills, white-eyes, 2020 |access-date={{dat|2018|11|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181009174711/http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ |archivedate={{dat|2018|10|09||bez}} }}</ref>

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Trīsstūris
| abbreviation = TrA
| name_latin = Triangulum Australe
| RA = 16
| dec = −65 
| areatotal = 110
| arearank = 83. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α TrA''
| starmagnitude = 1,91
| neareststarname = ''ζ TrA''
| stardistance = 39,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]<br />[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]<br />[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]<br />[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūžīgā aukle
| attēls                   = Mrs Doubtfire.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mrs. Doubtfire''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               = 
* [[Mārša Garsesa Viljamsa]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Marks Redklifs]]
| scenārija autors         = 
* [[Rendija Meijema Singere]]
* [[Leslija Diksone]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sallija Fīlda]]
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Hārvijs Fīršteins]]
* [[Roberts Proskis]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Blue Wolf Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1993|11|24||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mrs-doubtfire-1993|title=Mrs. Doubtfire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2017|12|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171222050727/http://bbfc.co.uk/releases/mrs-doubtfire-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrsdoubtfire.htm|title=Mrs. Doubtfire (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|441,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Mūžīgā aukle"''' ({{val|en|Mrs. Doubtfire}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Kriss Kolumbuss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sallija Fīlda]], [[Pīrss Brosnans]], [[Hārvijs Fīršteins]] un [[Roberts Proskis]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|11|24||bez}}.

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Gunārs Rode 
|          vārds_orig = 
|              attēls = 
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1934 
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}} 
|           m_dat_alt = 
|              m_gads =2008 
|           m_mēnesis =3 
|             m_diena =9 
|             m_vieta =[[Priekule]], {{LAT}} 
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Vladimira]], [[Stokholma]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|             tautība = [[latvietis]]
|        nodarbošanās = [[PBLA]] līdzstrādnieks  
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs = Ieva Strauberga
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
|            piezīmes = 
}}

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mq
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = nezināms
|sponsors              = ''SYSTEL''
|domātais-pielietojums = ar [[Martinika|Martiniku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmantots tikai dažām atsevišķām mājas lapām
|ierobežojumi          = nav zināmi
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.nic.mq/ www.nic.mq]
}}

{| class="infobox"
|+CHA<sub>2</sub>DS<sub>2</sub>–VASc rezultāts
! class="infobox-label" scope="row" | Mērķis
| class="infobox-data" | insulta risks (nereimatiskas priekškambaru fibrilācijas gadījumā)
|}
'''CHADS<sub>2</sub> rādītājs''' un tā atjauninātā versija, '''CHA<sub>2</sub>DS<sub>2</sub>-VASc rādītājs''', ir klīniskas prognozēšanas noteikumi, lai novērtētu [[Smadzeņu insults|insulta]] risku cilvēkiem ar nereimatisku [[Priekškambaru mirdzēšana|priekškambaru fibrilāciju]] (AF), izplatīta un nopietna [[sirds aritmija]], kas saistīta ar trombembolisku [[Smadzeņu insults|insultu]]. Šāds rādītājs tiek izmantots, lai noteiktu, vai ir nepieciešama ārstēšana ar antikoagulācijas terapiju vai antitrombocītu terapiju,<ref name="pmid15477396">{{Publikācijas atsauce|displayauthors=etal|vauthors=Gage BF, van Walraven C, Pearce L|year=2004|title=Selecting patients with atrial fibrillation for anticoagulation: stroke risk stratification in patients taking aspirin|journal=Circulation|volume=110|issue=16|pages=2287&ndash;92|doi=10.1161/01.CIR.0000145172.55640.93|pmid=15477396|doi-access=free}}</ref> jo AF var izraisīt asiņu stāzi augšējos [[sirds]] kambaros, izraisot sienas tromba veidošanos, kas var izspiesties asins plūsmā, sasniedzot smadzenes, kur tas pārtrauc asins piegādi smadzenēm un izraisa insultu.

{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        = 
  | oriģinālnosaukums1= 
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = 
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     = 
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts= 
  | izteka            = 
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   = 
  | tek_caur          = 
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  = 
  | ietekas_augstums  = 
  | kritums           = 
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N 
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W 
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N 
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

{{Papildu atsauces+}}
'''Abhāzijas un Dienvidosetijas starptautiskā atzīšana''' notiek kopš 2008. gada 28. augusta, kad [[Krievijas Federācija]] kā 1. valsts atzina [[Abhāzija]]s un [[Dienvidosetija]]s neatkarību no [[Gruzija]]s.<ref>[http://georgiandaily.com/index.php?option=com_content&task=view&id=6233&Itemid=65 Why does South Ossetia want independence?] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090815100342/http://georgiandaily.com/index.php?option=com_content&task=view&id=6233&Itemid=65 |date={{dat|2009|08|15||bez}} }}, georgiandaily.com {{angliski}}</ref> Abhāzijas neatkarību ir atzinušas tikai 10 ANO valstis, 3 ANO neietilpstošās valstis, kā arī 3 autonomijas, bet Dienvidosetijas neatkarību ir atzinušas tikai 9 ANO valstis, 3 ANO neietilpstošās valstis, kā arī 3 autonomijas. Pārējās valstis šīs teritorijas uzskata par Gruzijas neatņemamu sastāvdaļu. Savukārt, Gruzija neatzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību, jo uzskata, ka abas neatzītās teritorijas ir [[Krievija]]s okupēta teritorija. Abhāzija un Dienvidosetija atzīst viena otras neatkarību.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija hlorāta struktūrformula<br /><br />Kālija hlorāta kristālrežģis<br /><br />Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO<sub>3</sub>
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = ~400&nbsp;°C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20&nbsp;°C)<br />
57 g/100 mLl (100&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO<sub>3</sub>) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

'''Siekalu dziedzeri''' ir ārējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]] [[mutes dobums|mutes dobumā]], kuri ražo [[siekalas]]. Mutes dobumā atveras triju lielo siekalu dziedzeru pāru izvadkanāli — [[pieauss siekalu dziedzeris|pieauss]], [[zemžokļa siekalu dziedzeris|zemžokļa]] un [[zemmēles siekalu dziedzeris|zemmēles]]. Bez tam mutes dobumā ir apmēram 600 mazo siekalu dziedzeru.

{{cita nozīme|iezi|finansējuma veidu|Grants (nauda)}}

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Muša
| abbreviation = Mus
| name_latin = Musca
| RA = 12
| dec = -70
| areatotal = 138
| arearank = 77. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Mus''
| starmagnitude = 2,69
| neareststarname = ''δ Mus''
| stardistance = 90,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Paradīzes Putns]]<br />[[Kuģa Ķīlis]]<br />[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]<br />[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]<br />[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]<br />[[Dienvidu Krusts]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

[[Kategorija:Urugvaja]]
[[Kategorija:Dienvidamerikas vēsture]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''High Flying Bird''
| attēls                   =  High Flying Bird (2019 poster).png
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džozefs Malloks]]
| scenārija autors         = [[Tarels Elvins Makkreinijs]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Andrē Holands]]
* [[Zezija Bītza]]
* [[Melvins Gregs]]
* [[Sonja Sona]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
| mūzika                   = [[Deivids Vailders Sevedžs]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Extension 765]]''
* ''[[Harper Road Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|27|Slemdensas filmu festivāls|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|title=High Flying Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190604183502/https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|archivedate={{dat|2019|06|04||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi                 = 
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''''High Flying Bird''''' ir 2019. gada ASV sporta drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Andrē Holands]], [[Zezija Bītza]], [[Melvins Gregs]], [[Sonja Sona]] un [[Zekerijs Kvinto]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|27||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

'''Lenons''' vai '''Lenone''' ({{val-en|Lennon}}) ir [[angļi|angļu]] uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* [[Ārons Lenons]] (''Aaron Lennon'', dzimis [[1987]]) — Anglijas futbolists;
* [[Džons Lenons]] (''John Lennon'', [[1940]] — [[1980]]) — Lielbritānijas mūziķis;
* [[Joko Ono|Joko Ono Lenone]] (小野 洋子, dzimusi [[1933]]) — Japānas mūziķe.

{{BioTakso infokaste|binomial=Saxifraga granulate|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Saxifragaceae|dzimta_lv=Akmeņlauzīšu dzimta|ģints=Saxifraga|ģints_lv=Akmeņlauzītes|suga=Saxifraga granulata|suga_lv=Sīpoliņu akmeņlauzīte|attēls=Saxifraga granulata 140505.jpg}}
'''Sīpoliņu akmeņlauzīte''' ({{val|la|Saxifraga granulata}}) ir [[akmeņlauzīšu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija]]s rietumu un centrālajā daļā nereti sastopama [[pļava|pļavās]], upju krastos, skrajos krūmājos un [[kāpa|kāpās]], bet valsts austrumu daļā — ļoti reti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/saxifraga-granulata-l/|title=sīpoliņu akmeņlauzīte - Saxifraga granulata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-07}}</ref>

, kurā attēlots Serbu ērgis]]
'''Serbu ērglis''' ir [[divgalvainais ērglis|divgalvainais]] [[ērglis (heraldika)|heraldiskais ērglis]], kas ir vēsturisks [[Serbija]]s [[heraldika]]s un [[veksiloloģija]]s simbols. Divgalvainais ērglis un [[Serbu krusts]] ir galvenie valsts heraldiskie simboli, kas cauri vairākiem gadsimtiem simbolizē serbu tautas [[Nacionālā identitāte|nacionālo identitāti]]. Ērgļa simbols aizgūts no viduslaiku [[Nemanjiču dinastija]]s ģerboņa. Kopš 1882. gada, kad [[Serbijas karaliste]] ērgli ar krustu uz krūtīm sāka izmantot savā ģerbonī, tā tas tiek izmantots arī [[Serbijas ģerbonis|Serbijas valsts ģerbonī]].

[[Kategorija:Ķirzakas]]

{{Valsts amatpersonas infokaste 
| vārds               =Marks Aurēlijs
| vārds_orģ           =''Marcus Aurelius Antoninus Augustus''
| attēls              =Statua Marco Aurelio Musei Capitolini Fronte.JPG
| apraksts            =Marka Aurēlija statuja Kapitolija muzejā Romā
| amats               =Romas imperators
| term_sākums         ={{dat|161}}
| term_beigas         ={{dat|180|03|17|N}}
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| priekštecis2        =[[Antonijs Pijs]]
| pēctecis2           =[[Komods]]
| dzim_dati           ={{dat|121|4|26}}
| dzim_vieta          = {{flagicon image|Vexilloid of the Roman Empire.svg}} [[Roma]], [[Itālija]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|180|03|17|121|4|26}}
| mir_vieta           = {{flagicon image|Vexilloid of the Roman Empire.svg}} Vindobona, [[Romas impērija]]<br> (tagad [[Vīne]], {{AUT}})
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             = Faustīna Jaunākā
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = romiešu [[politeisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz nažiem
| operators = [[Stīvs Jedlins]]
| attēls = Knives Out poster.jpeg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Dons Džonsons]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Lekīts Stenfīlds]]
* [[Ketrīna Langforda]]
* [[Džeidens Martells]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| oriģinālnos = ''Knives Out''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
* ''[[MRC]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|7|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2019|11|27|ASV}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|311,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8946378/|title=Knives Out (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = ''[[Glass Onion: A Knives Out Mystery]]''
| imdb = 
}}'''"Uz nažiem"''' ({{Val|en|Knives Out}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Raians Džonsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kriss Evanss]], [[Ana de Armasa]], [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Maikls Šenons]], [[Dons Džonsons]], [[Toni Kolete]], [[Lekīts Stenfīlds]], [[Ketrīna Langforda]], [[Džeidens Martells]] un [[Kristofers Plamers]].

{{Commonscat|Eastern Orthodox saints|Pareizticīgo svētie}}

{{citas nozīmes|Jēkabpils pilsētas daļu|Zīlāni (nozīmju atdalīšana)|Zīlāni}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Zīlāni
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jēkabpils]]
| established_title      = Ciems no
| established_date       = 1933. gada
| established_title2     = Pievienoti Jēkabpilij
| established_date2      = 1962. gadā
| area_total_km2         = 
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 30 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 55 | longs = 14 | longEW = E
| elevation_m            = 105
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code            = <!-- LV-5415 Daugavpils-15 -->
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Zīlāni''' ir [[Jēkabpils]] pilsētas daļa tās austrumos abpus [[Krustpils]]—[[Rēzekne]]s dzelzceļam un pie autoceļa [[A12]].

{{Personas infokaste
|          vārds = Dāvids Frankfurters
|     vārds_orig =  ''David Frankfurter''
|         attēls = Davidfrankfurter.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Dāvids Frankfurters 1945. gadā Izraēlā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Horvātija|Daruvara}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Izraēla|Ramatgana}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = kareivis, oficieris
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Dāvids Frankfurters''' ({{val|de|David Frankfurter}}, dzimis {{dat|1909|7|9}}, miris {{dat|1982|7|19}}) bija [[Ebreji|ebreju]] [[students]], kurš {{dat|1936|2|4||bez}} nošāva nacistisko aktīvistu [[Vilhelms Gustlofs|Vilhelmu Gustlofu]].

{{Commonscat|Extinct birds|Izmirušie putni}}
[[Putni]], kas ir [[izmiršana|izmiruši]] pirms 1500. gada, tiek pieskaitīti pie '''Aizvēsturiskajiem putniem'''.

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Adigejas Republika
|official_name=''Республика Адыгея''<br />''Адыгэ Республик''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline =Acheshbok,_Южные_отроги_горы_Ачешбок,_драматичные_погодные_условия_раннего_лета,_Западный_Кавказ.jpg 
|image_caption = 
|image_flag = Flag of Adygea.svg
|image_shield = Coat of arms of Adygea.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Map of Russia - Republic of Adygea (2008-03).svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 = 
|map_caption1 = 
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Dienvidu federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Maikopa]]
| established_title        = 
| established_date         = 
|official_language = [[krievu valoda]]<br />[[adigu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=9
|p1=[[Maikopa]]
|p2=[[Adigeiska]]
|p3=[[Giaginskas rajons]]
|p4=[[Košehabļas rajons]]
|p5=[[Krasnogvardeiskas rajons]]
|p6=[[Maikopas rajons]]
|p7=[[Tahtamukajas rajons]]
|p8=[[Teučežas rajons]]
|p9=[[Šovgenas rajons]]
|area_total_km2 = 7792
|total_type=
|population_total = 497704
|population_as_of = 2014
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (64,43 %), {{nobr|[[adigi]] (21,97 %)}}, {{nobr|[[armēņi]] (3,32 %)}}
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|http://www.adygheya.ru/}}
|footnotes = 
}}
'''Adigejas Republika''' ({{val|ru|Республика Адыгея}}, {{val|ady|Адыгэ Республик}}) ir viens no [[Krievijas Federācija]]s subjektiem [[Dienvidu federālais apgabals|Dienvidu federālajā apgabalā]]. Izvietojusies [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] priekškalnēs [[Kubaņa]]s un tās pieteku ielejās; to pilnībā iekļauj [[Krasnodaras novads]]. Galvaspilsēta ir [[Maikopa]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ogļskābā gāze/ oglekļa dioksīds. struktūrformula<br /> ar starpatomu attālumu<br /><br />Oglekļa dioksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ogļskābā gāze, <br />oglekļa(IV) oksīds,<br /> ogļskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 124-38-9
|      ķīmiskā formula = CO<sub>2</sub>
|              molmasa = 44,01
|              blīvums = 1,98
|  kušanas temperatūra = 216 K (-57&nbsp;°C; 5,185 [[bārs (mērvienība)|bar]] spiedienā)
| viršanas temperatūra = 195 K (-78&nbsp;°C) ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| šķīdība ūdenī        = 1,45 g/l pie 25&nbsp;°C, 100 kPa
|                 citi =
}}
'''Ogļskābā gāze''' jeb '''oglekļa dioksīds''' (CO<sub>2</sub>) ir smaga, bezkrāsaina [[gāze]] ar nedaudz skābenu [[smarža|smaržu]] un [[garša|garšu]]. Tā veidojas visu [[ogleklis|oglekli]] saturošo vielu degšanā.

]]
]]
'''Premjerministrs''' ir valsts [[izpildvara]]s [[valdības vadītājs]]. [[Parlamentārā demokrātija|Parlamentārās]] valstīs, arī [[Latvija|Latvijā]], premjerministra postenis parasti ir amats ar vislielāko varu, kurpretim [[prezidents|prezidenta]] vara ir visai ierobežota un tam piemīt pārsvarā reprezentatīvas funkcijas. Toties [[Prezidentālā republika|prezidentālās]] valstīs šāda amata nav, vai tam ir mazāka nozīme.

{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.<br />
Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:<br />
1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;<br />
2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;<br />
3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.<br />
'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.<br /> 
Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”. <br />
Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.<br />
==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

[[Kategorija:Virtuve]]
[[Kategorija:Kulinārija]]
[[Kategorija:Darbarīki]]

''[[Lua]]'' ir [[programmēšanas valoda]], kas pašlaik ir pieejama Vikipēdijā latviešu valodā.

'''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].

{{BioTakso infokaste
| attēls =Hemicyon sansaniensis.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| dzimta =Hemicyonidae
| dzimta_lv =Suņlāču dzimta
| binomial=Hemicyonidae
| kategorijas =nē
}}
'''Suņlāči''' ({{val|la|Hemicyonidae}}) ir izmirusi, aizvēsturiska [[Plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[suņveidīgie|suņveidīgo apakškārtai]] (''Caniformia'').

{{BioTakso infokaste
| attēls = Rhinodipterus secans parasfenoīds .JPG
| att_nosaukums = ''[[Rhinodipterus secans]]'' parasfenoīds (apakšpuse).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| virsklase = Osteichthyes 
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii 
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi 
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes 
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Dipteridae 
| dzimta_lv = Dipterīdas
| apakšdzimta = Rhinodipterinae
| apakšdzimta_lv = Rinodipterīni
| iedalījums =
|   binomial = Rhinodipterinae <small>Krupina, 2004</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Rinodipterīni''' (''Rhinodipterinae'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] apakšdzimta no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Apakšdzimtu 2004. gadā izdalīja krievu paleontoloģe [[Natālija Krupina]]. Šīs zivis dzīvoja [[Eiropa|Eiropā]] un [[Austrālija|Austrālijā]] [[Vidusdevons|vidusdevona]] beigās un augšdevona [[Frānas stāvs|frānas laikmetā]]. Domājams, ka rinodipterīni apdzīvoja jūru seklūdens un rifu rajonus. Apakšdzimtas vienīgā ģints ir ''[[Rhinodipterus]]'' <small>Gross, 1956</small>.

{{Commonscat|Keto acids}}

[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Igaunijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Igaunijas sportisti| Sportistes]]

'''Morions''' (no {{val|la|morrosus}} — 'duļķains, tumšs') jeb '''melnais kristāls''' ir [[kvarcs|kvarca]] paveids. Morions ir tumši brūns līdz melns, necaurspīdīgs kvarcs, ko bieži apvieno ar ļoti līdzīgo [[dūmu kvarcs|dūmu kvarcu]]. Abi šie kvarca paveidi rodas pakļaujot alumīniju saturošu kvarcu radiācijai. Šāds process var notikt dabiski, taču bieži tiek veidots mākslīgs morions/dūmu kvarcs, to speciāli apstarojot. Dabā šāds kvarcs var veidoties [[granīts|granītos]], kuriem piemīt vāja bet pastāvīga radiācija. Lielākie kristāli — līdz 3 tonnas smagi ([[Minasžeraisa]]).

{{Citas nozīmes|latviešu tautas mūzikas instrumentu|Kokle (nozīmju atdalīšana)|Kokle}}
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Kokle
| image                 = Gunta Niedoliņa kokles.jpg
| image_size            = 300px
| caption               = Gunta Niedoliņa izgatavotas dažāda veida kokles
| background            = string
| names                 = Kokles, kūkles, kūkle ([[Latgale|Latgalē]])
| classification        = [[Strinkšķināmais stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 314.122
| hornbostel_sachs_desc = Diatonisks [[lauta|lautveida]] stīgu instruments
| inventors             = [[tautas mūzika]]s instruments
| developed             = 
| timbre                = 
| volume                = 
| attack                = 
| decay                 = 
| range                 = 
| pitch                 = 
| related               = [[Kankles]], [[kāndla]], [[kannele]], [[kantele]], [[gusļi]]
| musicians             = [[Mārtiņš Baumanis]], Latvīte Cirse, Līga Griķe (koncertkokle),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Koklētāja Līga Griķe iegūst pirmo vietu starptautiskā konkursā Londonā |date=2016. gada 1. marts |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://www.lsm.lv/lv/raksts/muzika/kultura/kokletaja-liga-grike-iegust-pirmo-vietu-starptautiska-konkursa-londona.a171607/ |accessdate= 2016. gada 22. aprīlī}}</ref> [[Nikolajs Heņķis]] (1864—1933),<ref name="Suitu novads">{{Tīmekļa atsauce |title= Muzicēšana |publisher= Biedrība „Suitu novads” |url= http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ |accessdate= 2015. gada 17. aprīlī |archive-date= 2015. gada 1. Maijs |archive-url= https://web.archive.org/web/20150501233656/http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ }}</ref> Namejs Kalniņš,<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Anete Stuce |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/kokletajs-namejs-kalnins-15-gadu-vecuma-prezente-savu-debijas-albumu.a302873/ |title=Koklētājs Namejs Kalniņš 15 gadu vecumā prezentē savu debijas albumu |date=2018. gada 13. decembris |publisher=[[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Etnovēstis |accessdate=2018. gada 16. decembrī}}</ref> [[Matīss Korāts]] (1900–1978),<ref name="Suitu novads"/> [[Pēteris Korāts]] (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> [[Māris Muktupāvels]], [[Valdis Muktupāvels]], [[Jānis Poriķis]] (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> [[Biruta Ozoliņa]], [[Laima Jansone]], Ansis Jansons,<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ansis Jansons no kokles spēles gūst adrenalīnu |date=2012. gada 31. janvāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/izklaide/archive/ansis-jansons-no-kokles-speles-gust-adrenalinu.d?id=42094302 |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kokles atzīšana. Koklētājs un topošais etnomuzikologs Ansis Jansons |author=Gita Lancere |date=2016. gada 22. aprīlis |publisher= [[Latvijas Radio 3]]. [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Odiseja |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/odiseja/kokles-atzisana.-kokletajs-un-toposais-etnomuzikologs-ansis-jans.a67211/ |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref> [[Aloizijs Jūsmiņš]] (koncertkokle)
| builders              = '''Tradicionālās kokles:'''
Jānis Atslēga, Uldis Austriņš, Viktors Černoglazovs,<ref name="kokļu meistari">{{Tīmekļa atsauce |title= Kokļu meistari |publisher= [[Latvijas Nacionālais kultūras centrs]] |work=Tautas mūzikas instrumenti Latvijā |url= https://www.tautasmuzikasinstrumenti.lv/meistari-skolotaji/meistari |accessdate= 2018. gada 22. martā}}</ref> [[Gunārs Igaunis]],<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Igauņu ģimene Latgalē darina mūzikas instrumentus |date=2009. gada 23. novembris |author=Sintija Lase |website=[[jauns.lv]] |url= http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/12370/igaunu-gimene-latgale-darina-muzikas-instrumentus |accessdate= 2015. gada 25. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ko darīt, ja sieva pie galda aizvelk dziesmu? Gunārs Igaunis atbildi zina... |date=2009. gada 23. novembris |author=Ieva Zeidmane |work=Mākslinieka darbistabā |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/makslinieka-darbistaba/ko-darit-ja-sieva-pie-galda-aizvelk-dziesmu-gunars-igaunis-atbil.a69755/ |accessdate= 2016. gada 12. augustā}}</ref> Nikolajs Heņķis (1864—1933),<ref name="Suitu novads"/> Māris Jansons, Eduards Klints,<ref name="kokļu meistari"/> Pēteris Korāts (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> Ģirts Laube, Krists Jānis Lazdiņš, Kārlis Lipors, Edgars Lipors, Guntis Niedoliņš,<ref name="kokļu meistari"/> Jānis Poriķis (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> Valters Reiznieks (cītarkokles), Andris Roze, Jānis Rozenbergs, Rihards Valters, Edgars Vilmanis-Meženieks, Voldemārs Tjuniņš,<ref name="kokļu meistari"/> [[Donāts Vucins]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Donāts Vucins – ne tikai kokļu meistars |date= 2015. gada 4. janvāris |author= Māra Vucina-Bērziņa |publisher= Latvijas Folkloras biedrība |url= http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |accessdate= 2015. gada 13. augustā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160305065317/http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |archivedate= 2016. gada 5. Marts }}</ref>

'''Iekrāvējs''' ir vispārināts nosaukums tādām [[Tehnikas vienība|tehnikas vienībām]], kas paredzētas [[Krava|kravu]] pārvietošanai un kraušanai.  

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| attēls = Anthyllis vulneraria Coccinea 2021-06-14 8910.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga = Anthyllis coccinea
| suga_lv = Košsarkanais pērkonamoliņš
| binomial = Anthyllis coccinea
| kategorijas = 
| autors = (L.) G.Beck
}}'''Košsarkanais pērkonamoliņš''' (''Anthyllis coccinea'') ir [[Pērkonamoliņi|pērkonamoliņu]] suga, kurai ir šaurs izplatības areāls [[Baltijas jūra]]s salās, [[Igaunija]]s rietumu un [[Skandināvija]]s dienvidaustrumu piekrastē, ļoti reti jūras piekrastē ap [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]] Krievijā. Daži autori to nodala tikai kā [[Brūču pērkonamoliņš|brūču pērkonamoliņa]] (''Anthyllis'' ''vulneraria'') [[Pasuga|pasugu]] vai varietāti. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama ļoti reti — kopš 20. gadsimta 50. gadu beigām zināma atradne Ventas ielejā augšpus Kuldīgas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/anthyllis-coccinea-l-gbeck/|title=košsarkanais pērkonamoliņš - Anthyllis coccinea (L.) G.Beck - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-07}}</ref>

{{Commonscat|Golfers from the Greece|Grieķijas golferi}}

{{cita nozīme|augiem|citām nozīmēm|Liepas (nozīmju atdalīšana)}}
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Tilia
|           attēls = Tilia cordata - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-139.jpg
|       att_izmērs = 200px 
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Tilia cordata|Parastā liepa}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta 
|    nodalījums_lv = Segsēkļi 
|            klase = Magnoliopsida 
|         klase_lv = Divdīgļlapji 
|            rinda = Malvales
|         rinda_lv = Malvu rinda
|           dzimta = Malvaceae
|        dzimta_lv = Malvu dzimta
|      apakšdzimta = Tilioideae
|   apakšdzimta_lv = Liepu apakšdzimta
|            ģints = Tilia
|         ģints_lv = Liepas
|      kategorijas = nē
}}

{{izolēts raksts|date=2017. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''Rusj''
|attēls = 
|attēla paraksts = 
|kuģa tips = kruīza prāmis
|līnija = 
|īpašnieks = 
|pieraksta osta = 
|būvēts = 1986 Polijā
|mezgli = 18
|tonnāža = 12,797
|statuss = 
|pirmais brauciens = 1986. gads
|garums = 139,55 m
|platums = 21 m
|iegrime = 5,6 m
|pasažieri = 450 cilvēki
|gultas vietas = 
|kajītes = 
|līnijmetri = 250-300 m 
}}

{{Commonscat|1570s}}

'''9. jūlijs''' ir gada 190. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (191. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 175 dienas.

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Billija Ailiša
|      Vārds_orig = ''Billie Eilish''
|          Attēls = Billie Eilish 2019 by Glenn Francis (cropped) 2.jpg
|         Att_izm = 
|          Ainava = 
|        Apraksts = Billija Ailiša 2019. gadā
|        Dz_vārds = Billija Ailiša Paireta Bērda O'Konela
|      Pseidonīms = 
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|2001|12|18}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|           Miris = 
|        Vieta_mr = 
|           Vieta = 
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]], [[indīpops]]
|    Nodarbošanās = 
|     Instrumenti = 
|            Gadi = 
|Izdevējkompānija = ''Darkroom'', ''[[Interscope Records|Interscope]]''
|   Darbojies_arī = 
|           Mlapa = {{URL|billieeilish.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Billija Ailiša Paireta Bērda O'Konela'''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/entertainment-arts-40580489|title=Billie Eilish: Is she pop's best new hope?|work=BBC News}}</ref> ({{val|en|Billie Eilish Pirate Baird O'Connell}}; dzimusi {{dat|2001|12|18}} [[Losandželosa|Losandželosā]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] dziedātāja.

dienestā (9. gadsimts)]]
{{cita nozīme|pirātiem|seriālu|Vikingi (seriāls)}}
'''Vikingi''' bija jūrasbraucēju cilšu grupa, kuru sākotnējā izcelsme saistīta ar [[Skandināvija|Skandināviju]]. Laika posmā no 8. līdz 11. gadsimtam aktīvi siroja, nodarbojās ar [[pirātisms|pirātismu]], tirgojās ar citām Eiropas tautām un apmetās uz dzīvi jaunatklātās zemēs. Historiogrāfijā šie četri gadsimti tiek saukti par [[vikingu laiki]]em.

{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
<br />{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=<!-- Since this is NOT a real caption, override text "center" --><div style= "text-align: left;">Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana</div>|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Nātrija sulfāta struktūrformula<br /><br />Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),<br /> 7727-73-3 (dekahidrāts) 
|      ķīmiskā formula = Na<sub>2</sub>SO<sub>4</sub>
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m<sup>3</sup>,<br /> dekahidrātam 1464 
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884&nbsp;°C) (bezūdens), <br />32,4&nbsp;°C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429&nbsp;°C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0&nbsp;°C);<br /> 42,7 g/100ml (100&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na<sub>2</sub>SO<sub>4</sub>, glaubersāls Na<sub>2</sub>SO<sub>4</sub>·10 H<sub>2</sub>O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Diglima struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>14</sub>O<sub>3</sub>
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=162&nbsp;°C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH<sub>3</sub>−O−CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>−O−CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>−O−CH<sub>3</sub>) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

{{Commonscat|Tests}}

[[Kategorija:Latvijas reljefs]]
[[Kategorija:Zemienes]]

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Korķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>8</sub>H<sub>14</sub>O<sub>4</sub>
|molmasa=174,20
|blīvums=1272
|kušanas temperatūra=141 - 144&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=230&nbsp;°C pie 15 mmHg
}}
'''Korķskābe''' (suberīnskābe, oktāndiskābe, 1,6-heksāndikarbonskābe, HOOC–(CH<sub>2</sub>)<sub>6</sub>–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Korķskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''suberātiem''' ({{Val-la|suber}} - korķis). Korķskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī. 

'''Mehāniskie audi''' jeb '''balstaudi''' ir speciālas [[šūna]]s un [[audi]], kas [[augi|auga]] organismā izpilda mehānisko funkciju, t.i., padara to izturīgāku un elastīgāku. Mehānisko audu raksturīgākā īpatnība ir tā, ka mehānisko izturību tiem piedod uzbiezinātais [[šūnapvalks]]. Atkarībā no šūnu formas, šūnapvalka uzbiezinājuma veida un ķīmiskā sastāva mehāniskos audus iedala divās grupās – kolenhīmā, sklerenhīmā. Savukārt sklerenhīmu iedala sklerenhīmas šķiedrās un sklereīdās jeb akmensšūnās.<ref name="kondratovics">Kondratovičs R. Augu anatomijas praktikums. 1976. Rīga: Izdevniecība "Zvaigzne", 130. - 146.lpp</ref>

[[Kategorija:Paradoksi]]
[[Kategorija:Matemātika|Paradoksi]]

{{mašīntulkojums}}
{{atveidošana}}
{{Filozofa infokaste|skola=Anarhisms<br />Kontinentālā filozofija<br />1930. gadu nonkonformisti|reģions=Rietumu filozofija|laikmets=20. gadsimta filozofija|dz_vieta=[[Bordo]], [[Francija]]|m_vieta=[[Pesaka]], [[Francija]]|ietekmējis=<br>[[Greg Boyd (theologian)|Greg Boyd]], [[Kornēlijs Kastorjadis]], [[Vernard Eller]], [[Ivan Illich]], [[Teodors Kačinskis]], [[Randal Marlin]], [[Thomas Merton]], [[William Stringfellow]], [[Paul Virilio]], [[Langdon Winner]], [[John Zerzan]], [[Willem H. Vanderburg]]|ietekme_no=[[Žans Kalvins]], [[Sērens Kirkegors]], [[Kārlis Markss]], [[Pierre-Joseph Proudhon]], [[Christoph Blumhardt]], [[Karl Barth]], [[Nikolajs Berdjajevs]], [[Makss Vēbers]], [[Bernard Charbonneau]]|idejas=Tehnoloģiskā sabiedrība|attēls=Jacques Ellul, 1990 (cropped).jpg|att_nosaukums=Elils 1990. gadā|dz_gads=1912|dz_mēnesis=1|dz_diena=6|m_dat_alt={{Death date and age|1994|05|19|1912|01|06}}|dz_dat_alt=}}'''Žaks Elils''' ({{val|fr|Jacques Ellul}}''')''' (1912. gada 6. janvāris — 1994. gada 19. maijs) bija [[Franči|franču]] filozofs, [[Socioloģija|sociologs]], teologs bez formālas apmācības un [[profesors]], kurš bija ievērojams kristīgais anarhists. Elils bija ilggadējs Bordo Universitātes Juridiskās un ekonomikas zinātņu fakultātes vēstures un institūciju socioloģijas profesors. Būdams produktīvs [[rakstnieks]], savas dzīves laikā ir sarakstījis vairāk kā 60 grāmatas un vairāk kā 600 rakstus,<ref>Marva Dawn, Eugene Peterson, ''The Unnecessary Pastor: Rediscovering the Call'', Wm. B. Eerdmans Publishing, 2000, p. 103</ref> no kuriem daudzi apsprieda [[Propaganda|propagandu]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] ietekmi uz [[Sabiedrība|sabiedrību]], kā arī reliģijas un politikas mijiedarbību. Viņa darbu dominējošā tēma kopumā raisījās ap [[Tehnoloģija|mūsdienu tehnoloģiju]] radītajiem draudiem [[Brīvība|cilvēka brīvībai]] un [[reliģija]]i. Starp Elila ietekmīgākajām grāmatām ir ''Tehnoloģiskā Sabiedrība'' un ''Propaganda: Vīriešu attieksmju veidošanās''.

{{Citas nozīmes|Palestīnas reģionu|Palestīna (nozīmju atdalīšana)|Palestīna}}

'''Kodolu magnētiskā rezonanse''' (KMR jeb [[angļu valoda|angliski]] NMR) ir augstfrekvences [[radioviļņi|radioviļņu]] selektīva absorbcija [[viela|vielā]], kura atrodas ļoti spēcīgā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tādi [[atoma kodols|atomu kodoli]], kuru [[spins|spinu]] vērtība S ir 1/2 (magnētiski aktīvi ir arī pusveselie spini, kuru S ir lielāka par 1/2, kā piem. 3/2, 5/2, 7/2 utt., bet šie spini ir kvadrupoli), magnētiskajā laukā orientējas divējādi — vai nu magnētiskā lauka virzienā, vai arī pretēji tam. Līdz ar to izveidojas divi dažādi kodolu [[enerģija]]s apakšlīmeņi, turklāt vairāk kodolu parasti ir zemākajā enerģijas līmenī. Šie enerģijas līmeņi savstarpēji ir ļoti tuvi un to enerģijas starpībai atbilst tādu [[fotons|fotonu]] enerģija, kuru atbilstošais viļņa garums ir radioviļņu diapazonā (daži [[centimetrs|centimetri]] vai centimetra daļas). Tādējādi pie noteiktas magnētiskā lauka intensitātes noteikti atomu kodoli absorbē noteikta viļņu garuma radioviļņus, kas nodrošina atomu kodolu pāreju augstākajā enerģijas līmenī. Šādu selektīvu absorbciju sauc par '''rezonanses signālu'''. Kodoliem pārejot atpakaļ zemākajā līmenī, tāda paša viļņa garuma signāls tiek izstarots (to sauc par kodolu relaksāciju).

{{Vielas infokaste
|               attēls =<br /> <br />Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C<sub>23</sub>H<sub>28</sub>O<sub>8</sub>
|              molmasa = 432,46
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 238—244&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 760,2&nbsp;°C
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi =
}}

{{Commonscat|Air force}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Wärtsilä Oyj''
| Logo                = 
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Osakeyhtiö|Julkinen osakeyhtiö]]
| Dibināšanas_datums  = 1834. gadā
| Sēdeklis            = [[Helsinki]], {{FIN}}
| Birža               = [[OMX]]
| Indekss             = WRTBV
| Vērtība             =
| Vadība              = ''Mikael Lilius'', ''Björn Rosengren''
| Darbinieku_skaits   = 17 500 (2010.)<ref name="Wärtsilä in Brief">[http://www.wartsila.com/en/about/company-management/overview This is Wärtsilä]</ref>
| Apgrozījums         = 
| Aktīvi              =
| Bilance             = 
| Peļņa               = 
| Nozare              = mašīnbūve
| Produkti            = kuģu dzinēji un iekārtas, elektrostacijas
| Mājaslapa           = {{URL|www.wartsila.com}}
}}
'''Wärtsilä Oyj''' ir [[Somija]]s kompānija, kas ražo kuģu dzinējus un elektrostaciju iekārtas, kā arī veic to pēcpārdošanas apkalpošanu. Tās galvenais birojs atrodas [[Helsinki|Helsinkos]].

[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Kanādas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Kanādā]]

{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Nošaks
| Photo                = Noszak.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = 
| karte                = Afganistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt = 
| paraksta_izvietojums = right
| latd=36.431667 |latNS=N
| longd=71.828333 |longEW=E
| Augstums         = 7492
| Relatīvais_augstums  = 2024
| Atrašanās vieta  = {{AFG}}, {{PAK}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      = [[Hindukušs]]
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 1960. gads
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}

ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Liepnas pagasts}}

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Altāris
| abbreviation = Ara
| name_latin = Ara
| RA = 17,39
| dec = −53,58
| areatotal = 237
| arearank = 63. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Ara''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''41 Ara''
| stardistance = 28,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Dienvidu Vainags]]<br />[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]<br />[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]<br />[[Dienvidu Trīsstūris]]<br />[[Paradīzes Putns]]<br />[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]<br />[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

'''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].  

[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:12. gadsimts|Kari]]

{{Labs raksts}}{{Anatomijas vienības infokaste|Name=Virsnieru dziedzeri|Caption=Nieres un virsnieru dziedzeri|Image=Virsnieru dziedzeri.jpg|Image2=1801 The Endocrine System.jpg|Caption2=[[Endokrīnā sistēma]]|Latin=Glandula supralienalis|Sistēma=[[Endokrīnā sistēma]]|Vēna=Suprarenālā vēna}}

{{citas nozīmes|ASV štatu|Džordžija (nozīmju atdalīšana)|Džordžija}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Džordžija<br />Georgia
| karogs = 
| ģerbonis = 
| karte = 
| oficvaloda = angļu
| galvaspilsēta = [[Atlanta]]
| pilsēta = [[Atlanta]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[2. janvāris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = GA US-GA
| mājaslapa = [http://www.georgia.gov www.georgia.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 10 711 908
| iedzīvotājiV = 8
| iedzblīvums = 71,5
| iedzblīvumsV = 18
| ieņēmumi = 56 183
| ieņēmumiV = 33
| rase = baltie - 59,7%<br />melnie - 30,5%
| reliģija = [[protestanti]] - 67%<br />[[katoļi]] - 9%<br />nereliģiozi - 18%
| platība = 153 909
| platībaV = 24
| garums = 480
| platums = 370
| ūdens = 2,6
| augstums = 1 458
| Vaugstums = 180
| Zaugstums = 0
}}
'''Džordžija''' ({{val|en|Georgia}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štats]], kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar [[Tenesī]] un ar [[Ziemeļkarolīna]]s štatu ziemeļos, ar [[Dienvidkarolīna]]s štatu ziemeļaustrumos, ar [[Florida]]s štatu dienvidos, ar [[Alabama]]s štatu rietumos, kā arī ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] dienvidaustrumos. Džordžijas štata [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta ir [[Atlanta]]. Štata kopējā platība ir 153 909 km², pēc 2019. gada datiem štatā dzīvo 10,62 miljoni iedzīvotāju. Tas ir 24. lielākais ASV štats pēc platības un 8. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 159 apgabalos.

'''Gvantanamo līča aizturēšanas nometne''' ({{val-en|Guantánamo Bay detention camp}}), arī '''Gvantanamo līča aizturēšanas centrs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+P7-RC-2013-0234+0+DOC+XML+V0//LV|title=Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo — ieslodzīto bada streiks (2013/2601(RSP))|publisher=[[Eiropas Parlaments]]|accessdate={{dat|2016|8|19||bez}}|author=|language=|quote=rīkojumu slēgt 'Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim}}</ref> un '''Gvantanamo cietums''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[militārais cietums]], kas atrodas [[Kuba]]s salā, [[Gvantanamo līcis|Gvantanamo līcī]] esošajā [[Gvantanamo līča jūras kara bāze|Gvantanamo līča jūras kara bāzē]]. Kad {{dat|2002|||Ģ}} janvārī nometni izveidoja, [[ASV Aizsardzības sekretārs]] [[Donalds Ramsfelds]] sacīja, ka tā paredzēta īpaši bīstamiem cilvēkiem, lai viņus nopratinātu un notiesātu. Patiesībā nometne ir kļuvusi par cietumu nenotiesātiem ieslodzītajiem.

{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)<br />[[Šveice]]s (1901-1955)<br />[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)<br />[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners<br />Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]<br />[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]<br />[[Speciālā relativitātes teorija]]<br />[[Fotoelektriskais efekts]]<br />[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]<br />Planka—Einšteina sakarība<br />[[Brauna kustība]]s teorija<br />Einšteina lauka vienādojumi<br />Boses—Einšteina statisti<br />Boses—Einšteina kakondensāts<br />[[Gravitācijas viļņi]]<br />Kosmoloģiskā konstante<br />Lauka vienotā teorija<br />Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss<br />Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

'''Eirihalīni''' ir ūdenī dzīvojoši [[organismi]], kas ir spējīgi pielāgoties plašam [[Ūdens sāļums|ūdens sāļuma]] diapazonam.<ref>[https://tezaurs.lv/eirihal%C4%ABni Svešvārdu vārdnīca. Rīga, Jumava, 1999.; 3. izdevums, Rīga, Jumava, 2007. Eirihalīni]</ref> Tie spēj dzīvot gan [[Saldūdens|saldūdenī]], gan arī [[Sājūdens|sājūdenī]] un [[sāļūdens|sāļūdenī]]. Eirihalīnas [[Zivis|zivs]] piemērs ir [[melnā molinēzija]] (''Poecilia sphenops''), kas apdzīvo saldūdeņus un sājūdeņus no [[Teksasa]]s līdz [[Kolumbija]]i un [[Venecuēla]]i. Bet no [[bezmugurkaulnieki]]em var minēt [[krasta peldkrabis|krasta peldkrabi]] (''Carcinus maenas''), kas apdzīvo arī [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] (sājūdens), bet var dzīvot arī sāļūdenī ([[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]). Eirihalīni organismi parasti mitinās tādās vietās, kā upju ietekas jūrā vai [[Plūdmaiņas|plūdmaiņu baseini]], kur regulāri var mainīties ūdens sāļums. Taču daži organismi pieskaitāmi eirihalīniem tāpēc, ka viņu dzīves cikls iekļauj [[Dzīvnieku migrācija|migrāciju]] no saldūdens baseiniem uz jūru un atpakaļ. Šādi organismi, piemēram, ir [[Lasis|laši]] un [[zuši]].

[[Kategorija:Klusais okeāns]]
[[Kategorija:Jūras]]

{{catmore}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /><br />Ciklopentāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = pentametilēns
|           CAS numurs = 287-92-3
|      ķīmiskā formula = C<sub>5</sub>H<sub>10</sub>
|              molmasa = 70,1
|              blīvums = 751
|  kušanas temperatūra = −93,9&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 49,2&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopentāns''' (C<sub>5</sub>H<sub>10</sub>) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar savdabīgu smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1105. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklopentāns ir viegli uzliesmojošs.

[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Klusais okeāns]]

[[Kategorija:Programmēšana]]
[[Kategorija:Datorgrafika]]

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,<br>aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C<sub>24</sub>H<sub>32</sub>O<sub>4</sub>S
|              molmasa = 416,57 
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = 
| logo                 = 
| logo_izm             = 
| logo_paraksts        = 
| attēls               = 
| att_izm              = 
| paraksts             = 
| apakšveidne          = {{Apakšveidne Boeing}}
| tips                 = 
| valsts               = 
| ražotājs             = 
| dizaineris           = 
| pirmais lidojums     = 
| komerc_lid           = 
| noņemts              = 
| status               = 
| primārais            = 
| ražošanā             = 
| skaits               = 
| izmaksas             = 
| attīstīts no         = 
| modifikācijas        = 
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Солитер.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Taenia solium|Cūkas lentenis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Platyhelminthes
| tips_lv =Plakantārpi
| klase =Cestoda
| klase_lv =Lenteņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cestodaria}}
* {{TaksoSaite|Eucestoda}}
| kategorijas =nē
}}
'''Lenteņi''' (''Cestoda'') ir [[Plakantārpi|plakantārpu]] klase, kas visvairāk ir pielāgojušies parazītiskam dzīvesveidam. 
[[Gremošanas sistēma]] ir pilnīgi reducējusies. Lenteņi parazitē arī [[cilvēks|cilvēkos]]. Lenteņu parazītismu cilvēkos sauc par [[Tenioze|teniozi]].
== Raksturojums ==
Atšķirībā no [[sūcējtārpi]]em un [[monogeneji]]em, lenteņiem ir pazudušas visas pazīmes, kas tos saista ar kādreiz brīvi dzīvojošajiem senčiem (ārējais [[parazītisms]], [[acis]], vāji attīstīta [[kutikula]] monogenejiem un citas pazīmes), turpretī tie daudz vairāk un pilnīgāk pielāgojušies parazītiskam dzīves veidam. No minētajām pazīmēm sevišķi raksturīga ir [[zarnu trakts|zarnu trakta]] pilnīga izzušana. Mainījusies arī [[ontoģenēze]]. Tā, piemēram, lenteņiem nav skaidri norobežotas dīgļlapas. Sūcējtārpu [[kāpuri]] attīstās ārējā vidē, turpretī lenteņu kāpuriem vienmēr ir parazītisks dzīves veids, un tikai dīgļi īsu laiku pavada ārējā vidē. Bez tam daļa sūcējtārpu ir [[Ektoparazītisms|ektoparazīti]], turpretī lenteņi ir tikai [[Endoparazītisms|endoparazīti]]. Visi tie (dzimumgatavā stāvoklī) parasti dzīvo dažādu dzīvnieku zarnu kanālā, retāk [[žultsvadi|žultsvados]] un [[ķermeņa dobums|ķermeņa dobumā]].
== Morfoloģija ==
Ķermenis dorsoventrali saplacināts, izstiepts garas lentes veidā un sastāv no [[galva]]s jeb [[skolekss|skoleksa]] (scolex), [[kakls|kakla]] un [[strobila]]s. Strobila sastāv no 3 līdz vairāk tūkstošiem posmu jeb [[proglotīdi|proglotīdu]]. Retāk sastopami lenteņi ar neposmotu ķermeni.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>5</sub>H<sub>8</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=198,5&nbsp;°C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН<sub>3</sub>−CH=С(СН<sub>3</sub>)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

'''Haiku'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> arī '''hoku'''<ref name="ev">{{ev|s=1|230|'''haiku''', arī hoku. Jap. dzejas žanrs un forma. Haiku ir trīsrinde, kuras 1. un 3. rindā ir 5 zilbes, vidējā - 7 zilbes.}}</ref> (''hokku'') jeb '''haikas''' ir [[Japāna]]i raksturīga, īpaša, īsa bezatskaņu [[dzeja]]s forma, kas savas uzbūves ziņā līdzinās [[tanka]]i, tikai bez divām pēdējām rindām, tātad tā sastāv tikai no 17 zilbēm, veidojot 5 — 7 — 5 zilbju trīsrindi.<ref name="ev" /> Haiku žanrs pastāv kopš 16. gadsimta, par vienu no pirmajiem autoriem tiek uzskatīts budistu mūks [[Moritake Arakida]].

{{Ezera infokaste
| ezers        = Taho ezers
| attēls       = Tahoe North Shore from the East Shore.jpg
| paraksts     = 
| vieta        = {{USA}}
| vieta2       = {{flag|Kalifornija}}<br />{{flag|Nevada}}
| vieta3       = 
| map          = ASV#Kalifornija#Nevada
| plat_d= 39| plat_m= 5.5| plat_s= | plat_NS=N 
| gar_d= 120| gar_m= 2.5| gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 490
| garums       = 35
| platums      = 19
| Vid_dziļums  = 300
| Max_dziļums  = 501
| tilpums      = 150
| augstums_vjl = 1897
| baseins      = 
| debits       = 
}}
'''Taho ezers''' ({{val|en|Lake Tahoe}}, jašo: ''dáʔaw'') ir [[saldūdens]] ezers [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas uz [[Kalifornija]]s un [[Nevada]]s robežas.

'''Amfora''' ({{val|gr| ἀμφορεύς}}, ''amphoreús'') ir specifisks [[trauks]], kas [[senie laiki|senajos laikos]] (galvenokārt [[Vidusjūra]]s reģionā) tika izmantots par dažādu [[prece|preču]] uzglabāšanas un pārvietošanas rīku.<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.britannica.com/art/amphora-pottery|title=Amphora|work=britannica.com|publisher= Encyclopaedia Britannica|date=|accessdate=26 October 2020}}</ref> Amforas lielākoties tika darinātas no [[māls|māla]], bija pieejamas visdažādākajos izmēros un bieži vien apstrādātas ar dekoratīvajiem elementiem.<ref name="britannica"/><ref name="ancient">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.ancient.eu/Amphora/|title=Amphora|work=ancient.eu|publisher=Ancient History Encyclopedia|first=Mark|last=Cartwright|date=30 August 2016|accessdate=26 October 2020}}</ref>

{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts = 
|         klase = 
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra = 
|      habituss = 
|     skaldnība = 
|        lūzums = 
|       cietība = 5–6
|       spīdums = 
| caurspīdīgums = 
| laušanas_koef = 
|   pleohroisms = 
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

'''Eksponentvienādojums''' ir [[vienādojums]], kur nezināmais atrodas kāpinātājā. Piemēram, <math>3^x= 27</math>, <math>6^{x-3}-6^3=x^2</math>
Eksponentvienādojumu risināšanā nepieciešams izmantot pakāpju īpašības un definīcijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Darbības ar pakāpēm, pamatlikumi|url=http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/eksponentvienadojumi-1024/re-f591aa65-6221-45ac-aedc-ca83be8e5e2b}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=E.Slokenberga, I. France, I.France|title=Matemātika 12.klasei|publisher=Lielvārds|pages=9.lpp}}</ref>
*Par reāla skaitļa <math>a</math> pakāpi ar naturālu kāpinātāju <math>n</math> sauc reizinājumu, kurā skaitlis <math>a</math> ņemts <math>n</math> reizes.
''Piemērs:''

{{konflikts
| konflikts = Bokseru sacelšanās<br>義和團起義
| attēls = BoxerSoldiers.jpg
| paraksts = ''Ihetuaņ'' kaujinieki
| sāklaiks = [[1899]]. gada [[2. novembris]]
| vieta = [[Ķīna]]
| puse1 = [[Astoņu nāciju alianse]]:<br> [[Japānas Impērija]]<br> [[Krievijas Impērija]]<br> [[Lielbritānija]]<br> [[Francijas Trešā republika]]<br> [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]<br> [[Vācijas Impērija]]<br> [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]<br> [[Austroungārija]]
| puse2 =  "[[Ihetuaņ]]"<br>(''Taisnības un saticības biedrība'')<br> [[Cjinu dinastija]] 
| karavad1 =  Edvards Seimūrs<br> Alfrēds fon Valderzē<br> [[Roberts Nivels]]
| karavad2 =  [[Cisi]]
| zaud1 = 230 karavīru, tūkstošiem ārzemju civiliedzīvotāju
| zaud2 = nezināms skaits
| kaujas = -
| beiglaiks = [[1901]]. gada [[7. septembris]]
| līgums = [[Bokseru protokols]]
| iznāk = Astoņu nāciju alianses uzvara
}}

'''Smurfi''' ({{val|fr|Les Schtroumpfs}}, {{val|nl|De Smurfen}}) ir beļģu [[komikss|komiksu]] un [[televīzija]]s franšīze, kurā tiek stāstīts par mazu zilu radījumu kopienu, kas dzīvo [[sēne|sēnēm]] līdzīgos namiņos mežā. Smurfu radītājs un veidotājs ir [[Beļģija|beļģu]] komiksu mākslinieks [[Peijo]] (''Peyo'', īstajā vārdā Pjērs Kulifords). Pirmo reizi Smurfi parādījās 1958. gadā. Ir vairāk nekā 100 dažādu smurfu tēlu, un viņu vārdi parasti saistīti ar kādu konkrētam smurfam piemītošu rakstura iezīmi. Vēl smurfiem raksturīgs, ka tie valkā [[frīgiešu cepure]]s.

{{Commonscat|Karabakh}}

{{cita nozīme|pāvestu|svēto|Asīzes Francisks}}
{{cita nozīme|pāvestu|pavadoni|Francisks (pavadonis)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Francisks
| vārds_orģ           = ''Franciscus''
| attēls              = Pope Francis South Korea 2014.png
| att_izm             = 230px
| apraksts            = Pāvests Francisks 2014. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]]. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|2013|3|13|N}}
| term_beigas         = ''pašlaik''
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = [[Benedikts XVI]]
| pēctecis            = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1936|12|17}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
| dzīves_vieta        = {{flag|Vatikāns}}
| mir_dati            = 
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = Argentīnietis
| partija             = 
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = [[Buenosairesas Universitāte]]
| reliģija            = [[Romas katoļu baznīca]]
| paraksts            = FirmaPapaFrancisco.svg
| paraksts_izm        = 130px
| piezīmes            = 
}}
'''Francisks''' ({{val|la|Franciscus}}; dzimis {{Dat|1936|12|17}}; pilsoniskais vārds — '''Horhe Mario Bergoljo''' (''Jorge Mario Bergoglio'')) ir [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]].<ref name="guardian">{{ziņu atsauce|last=Rice-Oxley|first=Mark|title=Pope Francis: the humble pontiff with practical approach to poverty|url=http://www.guardian.co.uk/world/2013/mar/13/jorge-mario-bergoglio-pope-poverty|accessdate=13 March 2013|newspaper=[[The Guardian]] (UK)|date=13 March 2013}}</ref> un pašreizējais [[Romas pāvests]], [[Romas katoļu baznīca]]s galva, kā arī [[Vatikāns|Vatikāna]] vadītājs. Franciskam ir vienlaikus [[Argentīna]]s un Vatikāna pilsonība.

{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Ringštrāse
 |       nosauk orig = Ringstraße
 |            attēls = Wien_Schubertring_a.jpg
 |   attēla paraksts = 
 | apdz vietas veids = 
 |        apdz vieta = 
 |           pilsēta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
 |     priekšpilsēta = 
 |           apkaime = 
 |            novads = 
 |      ielas garums = 5,3 km
 |           atklāta = 12. gadsimts
 |    vēst nosaukumi = 
 |      joslu skaits = 
 |      ielas segums = 
 |     ievēr celtnes = 
 |          autobuss = 
 |        trolejbuss = 
 |          tramvajs = 
 |     mikroautobuss = 
 |              cits = 
 |       citas daļas = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
}}

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lauta 
|attēls              = File:Kotabaru.jpg
|attēla paraksts     = [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]] pilsēta salas ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Kalimantāna
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = 
|position = 
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Laut''
|izvietojums         = [[Makasaras šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Lielās Zunda salas]]
|latd= 3 |latm= 41 |lats= |latNS= S 
|longd=116 |longm= 10|longs= |longEW=E
|platība             = 2062
|garums              = 98
|platums             = 36
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Bamega
|augstums            = 725
|salu skaits         = 
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Dienvidkalimantāna]]
|iedzīvotāji         = 127 665
|blīvums             = 61,9
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts lielpilsēta  = [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]]
|piezīme =
}} 
'''Lauta''' ({{val|id|Pulau Laut}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Lielās Zunda salas|Lielo Zunda salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Dienvidkalimantāna]]s provincē, ietilpst Kotabaru. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]].

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = <span style="line-height:1.33em;">இலங்கை ஜனநாயக சமத்துவ குடியரசு</span><br />''Sri Lankā Prajathanthrika Samajavadi Janarajaya / Illankai Chananaayaka Chosalisa Kudiyarasu''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Šrilankas Demokrātiskā Sociālistiskā Republika
|            valsts_nosaukums = Sri Lank
|               karoga_attēls = Flag of Sri Lanka.svg
|            karoga_nosaukums = Šrilankas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Sri_Lanka.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Šrilankas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = 
|                valsts_himna = [[Sri Lanka Matha]]
|               kartes_attēls = Sri Lanka on the globe (Asia centered).svg
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Kolombo]] (komerciālā)<br />[[Kote]] (administratīvā)
|             lielākā_pilsēta = 
|              valsts_valodas = [[singāļu valoda|singāļu]] un [[tamilu valoda]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Šrilankas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ranils Vikremesings]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Šrilankas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Dinešs Gunavardena]]
|        neatkarības_iegūšana = 
|        neatkarības_notikums = no [[Lielbritānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1948|02|04}}
|                 platība_km2 = 65 610
|               platība_sq_mi = 
|          iedzīvotāju_skaits = 20 277 597
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 323
|                     IKP_PPP = $142,719 miljardi<ref name="imfsl"/>
|                IKP_PPP_gads = 2014
|               IKP_PPP_rangs = 
|          IKP_PPP_per_capita = $7046<ref name="imfsl"/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,750
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = <span style="color:#090;">augsts</span>
|                   HDI_rangs = 73.
|                        Gini = 0,364
|                   Gini_gads = 2010
|             Gini_kategorija = <span style="color:#fc0;">vidējs</span>
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[Šrilankas rūpija]] ([[LKR]])
|                  laika_zona = [[Šrilankas standarta laiks|SLST]]
|                  utc_offset = +5:30
|                      domēns = [[.lk]]
|              tālsarunu_kods = 94
|                iso_kods_num = 144
|              iso_kods_alfa2 = LK
|              iso_kods_alfa3 = LKA
}}

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = 
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi = 
| paraksts =
| piezīmes = 
}}

{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Everests
| Nosaukums2       = ཇོ་མོ་གླང་མ, ''Jomolungma''<br />सगरमाथा, ''Sagarmāthā''<br />珠穆朗玛峰, ''Zhūmùlǎngmǎ Fēng''
| Photo            = Everest North Face toward Base Camp Tibet Luca Galuzzi 2006.jpg
| Augstums         = 8848
| karte            = Nepāla#Ķīna<!-- Tibeta (Ķīna) -->
| reljefa_karte    = jā
| latd= 27 |latm= 59 |lats= 17 |latNS= N
| longd= 86 |longm= 55 |longs= 31 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}, {{CHN}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

[[Kategorija:Kalnu sistēmas Eiropā]]
[[Kategorija:Skandināvija]]

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Georgs Frīdrihs Parrots
|     vārds_orig = ''Georg Friedrich Parrot''
|         attēls = Georg Friedrich Parrot.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1767
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = [[Frīdrihs Parots]]
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = 
|        zinātne = Fizika
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Georgs Frīdrihs Parrots''' ({{val|de|Georg Friedrich Parrot}}), arī '''Žoržs Frēderiks Parro''' ({{val|fr|George-Frédéric Parrot}}; dzimis {{dat|1767|7|5}}, miris {{dat|1852|7|20}}) bija franču izcelsmes [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[fiziķis]]. [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitātes]] pirmais rektors.
[[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis no 1826. gada, goda loceklis no 1840. gada.<ref name="lat" />

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Hanss Gross
|          vārds_orig = Hans Gustav Adolf Gross
|              attēls = Hanss Gross.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = Hanss Gross
|             dz_gads = 1847
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Grāca]], [[Austrijas impērija]] (tagad {{AUT}})
|              m_gads = 1915
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|        dzīves_vieta = [[Grāca]]
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Austrieši|austrietis]]
|            paraksts = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
{{infokaste+}}
'''Hanss Gross''' ([[1847]]. gada 16. decembrī [[Grāca|Grācā]], [[Austrija|Austrijā]] — [[1915]]) bija [[Austrija|austriešu]] [[jurisprudence|jurists]], tiesu izmeklētājs, [[Rietumeiropa]]s [[kriminālistika]]s skolas un tiesu [[psiholoģija]]s zinātņu pamatlicējs.

{{Valsts amatpersonas infokaste 
| vārds               =Verners Vestermanis
| attēls              =Verners Vestermans.PNG
| amats               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1891|08|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1959|03|16|1891|08|19}}
| mir_vieta           ={{vieta|VFR|Vīsbādene|1s=Rietumvācija}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Jelgavas Balsotāju savienība]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]], [[Greifsvaldes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Verners Roberts Vestermanis''' ({{val-de|Werner Robert Westermann}}; {{dat|1891|08|19|N|bez}} — {{dat|1959|03|16|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Jelgavas Balsotāju savienība|Jelgavas Balsotāju savienību]].

{{Commonscat|Nudity}}

'''Aleksandrijas koptu pareizticīgā (arī ortodoksālā) baznīca''' ([[koptu valoda|koptu]]: Ϯⲉⲕ'ⲕⲗⲏⲥⲓⲁ 'ⲛⲣⲉⲙ'ⲛⲭⲏⲙⲓ 'ⲛⲟⲣⲑⲟⲇⲟⲝⲟⲥ / ''ti.eklyseya en.remenkimi en.orthodoxos ente alexandrias'') ir lielākā [[kristīgā baznīca]] [[Ēģipte|Ēģiptē]]. Šī baznīca pieder pie [[Austrumu baznīcas|Austrumu baznīcu]] saimes. Saskaņā ar leģendu baznīcu ir dibinājis [[Marks (evaņģēlists)|Svētais evaņģēlists Marks]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] [[1. gadsimts|1. gadsimtā]]. Tas aprakstīts [[Oksirinkhosa|Oksirinkhosā]] atrastajos [[papiruss|papirusos]].

krusts. Šajā gadījumā tas sastāv no četriem viena un tā paša [[kvazars|kvazāra]] attēliem, un par gravitācijas lēcu kalpo masīva [[galaktika]], kas atrodas starp šo kvazāru un [[Zeme|Zemi]].]]
'''Gravitācijas lēca''' ir parādība, kas rodas, tāla [[kosmiskais objekts|kosmiskā objekta]] [[Elektromagnētisms|elektromagnētiskajam starojumam]] mainot izplatīšanās virzienu tuvāk novietota kosmiskā objekta [[gravitācija|gravitācijas laukā]]. Gravitācijas lēca izkropļo tālā kosmiskā objekta ([[kvazārs|kvazāra]], [[galaktika]]s vai [[galaktiku kopa]]s) attēlu, tāpat kā [[lēca|optiskā lēca]]. Astronomi gravitācijas lēcas izmanto, lai iegūtu informāciju par objektu, kura starojums iet caur šo lēcu. Parastos apstākļos šādus objektus no Zemes nebūtu iespējams novērot.

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = Rūdolfs Karnaps
|          vārds_orig = ''Rudolf Carnap''
|              attēls = 
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1891 
|          dz_mēnesis = 5 
|            dz_diena = 18 
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Prūsijas karaliste|Vupertāle|td=Vācija}}
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 10 
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Santamonika}}
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts = 
|               skola = [[analītiskā filozofija]], [[loģiskais pozitīvisms]], [[Vīnes pulciņš]] 
|           intereses = [[loģika]], [[epistemoloģija]], [[zinātnes filozofija]], [[semantika]]
|              idejas = [[fenomenālisms]], [[modālā loģika]], [[mākslīgās valodas]], [[paradigma]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gotlobs Frēge]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Ernsts Mahs]], [[Bērtrands Rasels]], [[Edmunds Huserls]], [[Alfrēds Tarskis]]
|          ietekmējis = [[analītiskā filozofija]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Deivids Lūiss]], [[Nelsons Gūdmans]]
|               darbi = ''Der Logische Aufbau der Welt.'' (1928)<br />''Logische Syntax der Sprache.'' (1934)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

'' lidmašīna ''[[Boeing 767|Boeing 767-300ER]]'']]
'''Lidsabiedrība''', arī '''aviokompānija''', ir gaisa transporta pakalpojumu sniedzējs, kas pārvadā pasažierus un kravas. Lidsabiedrības nomā vai izmanto savus [[gaisa kuģis|gaisa kuģus]], lai veiktu šos pakalpojumus, tāpat lidsabiedrības sadarbojas ar citām lidsabiedrībām, lai iegūtu savstarpēju labumu. Lidsabiedrības var būt nelielas un tām var piederēt viens gaisa kuģis, kas vadā pasažierus, [[pasta sūtījums|pasta sūtījumus]] vai [[krava|kravu]] un tās var būt ļoti lielas ar tūkstoš gaisa kuģiem, darbojoties daudzās pasaules valstīs.

s [[Nacionālā darba konfederācija|Nacionālās darba konfederācijas]] karogs ir kļuvis par izplatītu anarhosindikālisma simbolu.]]
'''Anarhosindikālisms''' (arī '''revolucionārais sindikālisms''') ir [[anarhisms|anarhisma]] novirziens, [[ideoloģija]], kas atbalsta [[arodbiedrība|arodbiedrību]] un [[sindikālisms|sindikālisma]] izmantošanu, lai [[proletariāts|strādnieki]] [[kapitālisms|kapitālistiskā sabiedrībā]] iegūtu kontroli pār [[ekonomika|ekonomiku]] un tā varētu izmainīt sabiedrību. 
Anarhosindikālisms ietver gan anarhistu ideju, ka augstāka vara nav nepieciešama un sabiedrībai ir jāorganizējas pašai, gan sindikālistu ideju par [[strādnieku kooperatīvs|strādnieku kooperatīviem]] un [[darbavietas demokrātija|darbavietas demokrātiju]]. Anarhosindikālistu pamatprincipi ir [[solidaritāte]], [[tiešā demokrātija]] un rīcība bez augstākas varas iejaukšanās, viņi vēlas atmest algu sistēmu, saucot to par [[algu verdzība|algu verdzību]]. Anarhosindikālisms ir daļa no [[strādnieku kustība]]s.

{{Medicīniskais brīdinājums}}

Jo lielāku [[enerģija|enerģiju]] izstaro [[zvaigzne]], jo tās [[masa]] un izmēri ir lielāki. Visumā lielākajām zvaigznēm [[rādiuss]] var būt pat tūkstošiem reižu lielāks nekā [[Saule]]i. Lielākās [[Visums|Visuma]] zvaigznes sauc par [[Milzu zvaigzne|milzu]] un [[pārmilzu zvaigzne|pārmilzu zvaigznēm]] un tās visumā ik sekundi izstaro miljoniem reižu vairāk enerģijas nekā Saule.

'''Termoelektriskais efekts''' ir fiziska parādība, kad temperatūras starpība vielā rada [[Spriegums|elektrisko spriegumu]] un pretēji – uzliekot spriegumu starp materiāla pretējām pusēm vai malām, tiek radīta temperatūras starpība vielā. Termoelektriskās ierīcēs tiek izmantoti speciāli materiāli, kuros rodas spriegums, ja uz to dažādām virsmām ir temperatūras starpība. Tāpat ir iespējams iegūt pretēju efektu – ja tiek pielikta sprieguma starpība, tad siltums no vienas puses aizplūst uz otru un rezultātā viena ierīces puse sasilst, bet otra atdziest. Atomu līmenī šo efektu var skaidrot ar to, ka siltajā pusē vielas atomiem/molekulām ir lielāka enerģija, kas izraisa lādiņnesēju difūziju uz apgabalu ar zemāku temperatūru.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br /> Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula <br /><br />Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)<br />7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18&nbsp;°C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101&nbsp;°C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H<sub>2</sub>O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

{{Vikikrātuves kategorija|Culinary diplomacy|Kulinārā diplomātija}}
{{Pamatraksts|Kulinārā diplomātija}}

{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Arnolds Stubavs
 | vārds_orig              = 
 | attēls                  = Arnolds Stubavs.jpg
 | attēla izmērs           = 150px
 | komentārs               = pirms 1950. gada
 | dz. vārds               = 
 | dz. datums              = {{dat|1910|12|29}}
 | dz. vieta               = [[Šķibes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1958|05|19|1910|12|29}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = [[aktieris]]
 | darbības gadi           = 
 | dzīvesbiedrs            = 
 | mājaslapa               = 
 | paraksts                =  
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = V
}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922 
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

{{Commonscat|Timekeeping}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īrnieks
| operators = 
| attēls = The Lodger 1927 Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Mērija Olta]]
* [[Arturs Česnijs]]
* [[Džūna Tripa]]
* [[Malkolms Kīns]]
* [[Ivors Novello]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The Lodger: A Story of the London Fog''
| studija = ''Gainsborough Pictures''
| montāža = 
| izplatītājs = ''Woolf & Freedman Film Service''
| izdošana = {{Filmas datums|1927|2|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Īrnieks"''' ({{Val|en|The Lodger: A Story of the London Fog}}) ir 1927. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mērija Olta]], [[Arturs Česnijs]], [[Džūna Tripa]], [[Malkolms Kīns]] un [[Ivors Novello]].

{{Commonscat|Musicians by genre|Mūziķi pēc žanra}}

[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

{{citas nozīmes |ciemu Krustpils pagastā|Sankaļi|Sankaļi}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sankaļi
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Sankaļi
| established_date         = [[1984]] (rakstos)
| established_title2       = 
| established_date2        = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="san" />
| population_total         = 39
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 24 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Sankaļi
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Sankaļi''' ir [[mazciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] dienvidaustrumu daļā, [[Jēkabpils]]—[[Vilkukrogs|Vilkukroga]]—[[Antuži|Antužu]] [[ceļš|ceļa]] labajā pusē, pie iebraucamā ceļa bijušajā [[Krustpils kara lidlauks|Krustpils kara lidlaukā]].

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Stoļerova
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Stoļerovas Sv. Trīsvienības Romas katoļu baznīca (1999).jpg
| image_caption = [[Stoļerovas Svētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Stoļerovas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| area_total_km2 = 
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4760&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 240
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 25
| lats = 55
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 33
| longs = 06
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4642 Stoļerova
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Hīdenporti nacionālais parks
| alt_name            = 
| iucn_category       = II
| photo               = Hiidenportin_kansallispuisto.jpg
| photo_alt           = 
| photo_caption       =
| photo_width         = 
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.872778| latNS  = N
| longd = 29.058611  | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Kainū}}
| nearest_city        = 
| area                = 45 km<sup>2</sup>
| established         = 1982
| visitation_num      = 12000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      = 
| url                 = https://www.nationalparks.fi/hiidenporttinp
| child               = 
| embedded            = 
}}
<mapframe text="Hīdenporti nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2658641"
}
</mapframe>

rituāls [[Sudāna|Sudānā]]]]
'''Islāms Sudānā''' ir vairākuma [[reliģija]] [[Sudāna|valstī]]. [[Sunnītu islāms|Musulmaņi sunnīti]] veido 97 % no iedzīvotāju skaita. Ir dažas nelielas [[Šiītu islāms|šiītu]] kopienas. Musulmaņi dominē visos reģionos, izņemot [[Nūbijas kalni|Nūbijas kalnu reģionu]]. 

[[Kategorija:Rakstība]]

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| attēls = Anthyllis montana Przelot górski 2019-05-17 01.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = ''Anthyllis montana''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga = 
| suga_lv = 
| binomial = Anthyllis
| kategorijas = 
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Pērkonamoliņi''' ({{Val|la|Anthyllis}}) ir [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtas]] ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Vidusjūra|Vidusjūrai]] un [[Irāna|Irānai]], un [[Āfrika|Āfrikas]] [[Tropu josla|tropu joslas]] ziemeļaustrumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:21681-1|title=Anthyllis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-12|language=en}}</ref>

'''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra arhipelāgs
|attēls              = Shelter Island 4288.png
|attēla paraksts     = Šeltera sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|mark                = Orange pog.svg
|label    = Aleksandra<br />arhipelāgs
|reljefa_karte       = jā
|position = bottom
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = 
|latd=57|latm=29|lats=0|latNS=N |longd=135|longm=06|longs=0|longEW=W
|platība             = 35 000
 |garums              = 480
|platums             = 160
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Venjaminova smaile]]
|augstums            = 1643
|salu skaits         = ~1100
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 37 159
|blīvums             = 1,1
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts lielpilsēta  = [[Sitka]]
|piezīme =
}} 
'''Aleksandra arhipelāgs''' ({{val|en|Alexander Archipelago}}) ir ap 480 km garš un līdz 160 km plats klinšainu salu [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos [[Ziemeļamerika]]s piekrastē. Ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Veidojies kā iegrimis [[Piekrastes kalni|Piekrastes kalnu]] grēdas atzars, kura augstākais kalns [[Venjaminova smaile]] [[Baranova sala|Baranova salā]] sniedzas līdz 1643 m vjl. Sastāv no vairāk kā 1100 salām un klintīm, lielākās no kurām ir [[Velsas Prinča sala (ASV)|Velsas Prinča sala]], [[Čičagova sala]], [[Admiralitātes sala]], Baranova sala.<ref>{{PZT|27}}</ref> [[Diksona šaurums]] dienvidos to atdala no [[Karalienes Šarlotes salas|Karalienes Šarlotes salām]]. Salas pirmiedzīvotāji ir [[tlingiti|tlingitu]] un [[haidi|haidu]] indiāņi. Pirmie no eiropiešiem to atklāja [[Vituss Berings|Vitusa Beringa]] ekspedīcija 1741. gadā. Nosaukts par godu tirgotājam un [[Krievu Amerika]]s pārvaldniekam (1790-1818) Aleksandram Baranovam.

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Gavia_immer_-Minocqua,_Wisconsin,_USA_-swimming-8.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gaviiformes
 |      kārta_lv = Gārgaļveidīgie
 |      dzimta=Gaviidae
 |    dzimta_lv=Gārgaļu dzimta
 |    dzimta_r=Gārgales
 |     ģints=Gavia
 |    ģints_lv=Gārgales
 | suga = Gavia immer
 | suga_lv = Polārā gārgale
 |         binomial = Gavia immer <small>([[Morten Thrane Brünnich|Brunnich]], 1764)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =

{{Commonscat|Proboscidea}}

{{Observatorijas infokaste
|name            = Tartu observatorija
|image           = Tõravere 02.jpg
|caption         = Tartu observatorija
|organization    = 
|code            = 
|location        = {{vieta|Igaunija|Tartu apriņķis|Teravere}}
| map = Igaunija#Eiropa
| latd=58.265833|latNS=N
| longd=26.466111|longEW=E
|altitude        = 
|weather         = 
|established     = 1810 (1964)
|website         = 
|telescope1_name = 
|telescope1_type = 
}}

{{Commonscat|Satire|Satīra}}
{{catmore}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fengu ģimene
| operators = 
| attēls = The Family Fang (film).png
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džeisons Beitmens]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * Džeisons Beitmens
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Mērijana Planketa]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The Family Fang''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|14|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2016|4|29|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Fengu ģimene"''' ({{Val|en|The Family Fang}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Beitmens]]. Filmā galvenās lomas atveido Beitmens, [[Nikola Kidmena]], [[Kristofers Volkens]] un [[Mērijana Planketa]]. Filma ir balstīta uz 2011. gada Kevina Vilsona romānu ar tādu pašu nosaukumu.

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Sofokls
|         vārds_orig = {{gree|Σοφοκλης}}
|             attēls = Sophocles pushkin.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 497. vai 496. gadā p.m.ē.
|            dz_gads = 
|         dz_mēnesis = 
|           dz_diena = 
|           dz_vieta = netālu no [[Atēnas|Atēnām]]
|          m_dat_alt = 406. gadā p.m.ē.
|             m_gads = 
|          m_mēnesis = 
|            m_diena = 
|            m_vieta = [[Atēnas]]
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = 
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = dramaturgs
| rakstīšanas valoda = 
|            periods = 
|              žanri = [[traģēdija]]
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}

{{Commonscat|Architects by style|Arhitekti pēc virziena}}

'''Traumatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas saistīta ar dažādu [[trauma|traumu]] un savainojumu ārstēšanu, tai skaitā ķirurģisku iejaukšanos.

[[Kategorija:Televīzija]]
[[Kategorija:Izklaide]]

{{Ēkas infokaste
| name                = Traķu pils
| native_name         = '' Trakų salos pilis  ''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| status              = 
| image               = Traku pilis by Augustas Didzgalvis.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[gotika]]
| structural_system   = 
| cost                = 
| ren_cost            = 
| client              = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| landlord            = 
| location            = 
| address             = 
| location_town       = [[Traķi]]
| location_country    = [[Lietuva]]
| pushpin_map         = Lietuva
| latd  = 54  | latm  = 39 | lats  = 09 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 56 | longs = 02 | longEW = E 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| pushpin_image       = 
| pushpin_relief      = 
| map_size            = 
| map_label           = 
| label_position      = 
| mark                = 
| mark_width          = 
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 14. gadsimts
| completion_date     = 1409. gads
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| demolition_date     = 
| destruction_date    = 
| height              = 
| architectural       = 
| tip                 = 
| antenna_spire       = 
| roof                = 
| top_floor           = 
| observatory         = 
| other_dimensions    = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| seating_type        = 
| seating_capacity    = 
| elevator_count      = 
| architect           = 
| architecture_firm   = 
| structural_engineer = 
| services_engineer   = 
| civil_engineer      = 
| other_designers     = 
| quantity_surveyor   = 
| main_contractor     = 
| awards              = 
| designations        = 
| ren_architect       = 
| ren_firm            = 
| ren_str_engineer    = 
| ren_serv_engineer   = 
| ren_civ_engineer    = 
| ren_oth_designers   = 
| ren_qty_surveyor    = 
| ren_awards          = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}
'''Traķu pils''', arī '''Traķu salas pils''', ({{val|lt|Trakų salos pilis}}) ir pils, kas atrodas uz [[sala]]s [[Galves ezers|Galves ezerā]], [[Traķi|Traķos]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Pils būvniecību 14. gadsimtā uzsāka [[Lietuvas dižkunigaitis]] [[Ķēstutis]]. Ap 1409. gadu viņa dēla [[Vītauts Dižais|Vītauta Dižā]] vadībā pils galvenie būvniecības darbi jau bija pabeigti. Pats valdnieks Vītauts Dižais mira šajā pilī 1430. gadā. Pils bija viena no [[Lietuvas lielkņaziste|Lietuvas Dižkunigaitijas]] stratēģiski svarīgākajām vietām.

[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

{{commonscat|Feimaņi parish|Feimaņu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Maltas rajons]]
[[Kategorija:Silajāņu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Feimaņu pagasts}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /><br />Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,<br />heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 80,74&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

{| align="right"
| 
|-
| 
|-
| 
|}
'''Reaktīvās kustības laboratorija''' ({{val|en|Jet Propulsion Laboratory}} ('''JPL''')) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] pētniecības centrs, kas izvietots [[Pasadīna|Pasadīnā]] un ''La Cañada Flintridge'' [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], netālu no [[Losandželosa]]s. To pārvalda [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]. Laboratorija nodarbojas ar NASA bezpilota [[kosmiskais aparāts|kosmisko aparātu]] konstruēšanu un apkalpošanu. Plašāk zināmie pašreizējie projekti ir [[Cassini-Huygens]] misija uz [[Saturns (planēta)|Saturnu]], [[Mars Reconnaissance Orbiter]] un [[Spicera kosmiskais teleskops]].

{{ezera infokaste
|ezers=Arāla jūra
|attēls=Aralship2.jpg
|paraksts=Pamests kuģis Arāla gultnē
|karte=Aral sea 2000-2009.gif
|kartes_paraksts=Arāla jūras samazināšanās (2000—2009)
|map = Kazahstāna#Uzbekistāna#Āzija
| plat_d=44 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=59 | gar_m=37 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}<br />{{UZB}}
|platība=13 900
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=beznoteces
|baseins=1 549 000
|valstis={{AFG}}<br />{{KAZ}}<br />{{KGZ}}<br />{{UZB}}<br />{{TJK}}
|salas=
|pilsētas=
}}
[[File:Aral Sea.gif|thumb|1960–2014]]
'''Arāla jūra''' ({{val|kk|Арал теңізі}}, ''Aral teñizi''; {{val|uz|Orol dengizi}}) ir izsīcis beznoteces [[ezers]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Kazahstāna]]s un [[Uzbekistāna]]s [[Karakalpakstānas Republika]]s teritorijā. Kopš [[1960. gadi]]em tikusi novērota Arāla jūras sarukšana un izžūšana, kas lielā mērā skaidrojama ar cilvēku saimniecisko darbību (ūdens novadīšanu lauksaimniecības zemju apūdeņošanai). Viens no senākajiem pasaules ezeriem, vairāk nekā 5 miljonus gadu vecs. 1960. gadā tā platība bija {{nobr|68 900 km²}}, 2010. gadā — {{nobr|13 900 km²}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ntsomz.ru/projects/eco/econews_271108_beta |title=Космический мониторинг состояния водных объектов |access-date={{dat|2011|10|14||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141031093855/http://www.ntsomz.ru/projects/eco/econews_271108_beta }}</ref> 2014. gada vasarā ezera lielākā austrumu daļa tika atzīta par pilnībā izžuvušu,<ref>[http://www.theguardian.com/world/2014/oct/01/satellite-images-show-aral-sea-basin-completely-dried?CMP=fb_gu Satellite images show Aral Sea basin 'completely dried'] Guardian</ref> taču ūdens saglabājās bijušās Arāla jūras ziemeļu daļā ([[Mazais Arāls]]) un izsīkstošajā rietumu daļā.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vērēmu pagasts
| karte             = Vērēmi parish LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vērēmu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vērēmu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Sondori
| platība           = 70,3
| iedzīvotāji       = 1486<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1486 / 70.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.veremi.lv
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kakodila struktūrformula <br /><br />Kakodila molekulas modelis
|       citi nosaukumi =dikakodils, tetrametildiarsīns
|           CAS numurs = 471-35-2
|      ķīmiskā formula = C<sub>4</sub>H<sub>12</sub>As<sub>2</sub>
|              molmasa = 209,983
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = -5&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 163&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Kakodils''' ({{val-el2|kakos}} — 'slikts' + ''hylē'' — 'viela'), saukts arī par '''dikakodilu''' jeb '''tetrametildiarsīnu''', ir indīgs eļļains šķidrums ar ārkārtīgi pretīgu, ķiplokiem līdzīgu smaku. Kakodils pieder pie [[arsēnorganiskie savienojumi|arsēnorganiskajiem savienojumiem]] — [[arsīns|arsīna]] jeb arsēnūdeņraža atvasinājumiem. Sausā gaisā tas pats no sevis aizdegas.

'''Saimniecisko darbību zona''' ({{val|en|business park}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=business%20park |title= Akadēmiskā terminu datubāze — business park |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2015. gada 29. oktobrī}}</ref> ir viens no komerciālā [[Nekustamais īpašums|nekustamā īpašuma]] formātiem.

'''Sūtnis''' ir valsts diplomātiskais pārstāvis citā [[valsts|valstī]], pakāpi zemāks par [[vēstnieks|vēstnieku]].

{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

2007. gada 1. maijā]]
'''Komunisms''' (no {{val|la|commūnis}} — 'kopīgs') [[marksisms|marksisma]] teorijā ir nākotnes sabiedriska iekārta, bezšķiru sabiedrība, kur ražošanas līdzekļi piederēs visiem kopīgi, sabiedrības locekļi būs vienlīdzīgi tiesībās un iespējās pēc principa “No katra pēc spējām, katram pēc vajadzībām”. Sadzīviski par "komunismu" bieži dēvē marksismu, jo tas ir marksisma kā ideoloģijas mērķis.

{{Commonscat|Variable stars|Maiņzvaigznes}}

'''Pekinas metro''' ({{val-zh|北京地铁, 北京地鐵}}) ir metro sistēma [[Ķīna]]s galvaspilsētā un otrajā lielākajā pilsētā [[Pekina|Pekinā]], kas ir sākusi darboties 1969. gada 1. oktobrī un ir vecākais Ķīnas metro tīkls.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.xinhuanet.com/local/2014-12/28/c_1113802022.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|12|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141228214150/http://news.xinhuanet.com/local/2014-12/28/c_1113802022.htm |archivedate={{dat|2014|12|28||bez}} }}</ref> Metro sastāv no astoņpadsmit līnijām un trīs simti deviņpadsmit stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 527 kilometrus. Pēc 2014. gada datiem, katru dienu Pekinas metro pārvadā 9,278 miljonus pasažieru, bet gada laikā 3,387 miljardus pasažieru. Pekinas metro īpašnieks ir Pekinas pilsēta.

{{Notikuma infokaste
| title                    = Kristāla nakts
| image                    = 1938 Interior of Berlin synagogue after Kristallnacht.jpg
| image_name               = 
| image_size               = 
| caption                  = Kristāla naktī iznīcināta [[sinagoga]]
| map_type                 = 
| map_caption              = 
| map_alt                  = 
| map_size                 = 
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  = 
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW = 
| date                     = 1938. gada 9.-10. novembris
| time                     = 
| place                    = [[File:Flag of Germany (1935–1945).svg|25px]] [[Trešais Reihs]] (kā arī [[Sudetu apgabals]]), [[Dancigas brīvpilsēta]]
| also known as            = 
| cause                    = [[antisemītisms]], Ernsta fon Rāta slepkavība
| first reporter           = 
| filmed by                = 
| participants             = Sturmabteilung triecienieki, [[Schutzstaffel]], [[Hitlerjūgends]], vācu pilsoņi
| outcome                  = 
| reported injuries        = 
| reported death(s)        = 91+
| reported missing         = 
| reported property damage = 
| burial                   = 
| inquiries                = 
| coroner                  = 
| suspects                 = [[Sturmabteilung]] triecienieki, [[Schutzstaffel]], [[Hitlerjūgends]], vācu pilsoņi
| charges                  = 
| verdict                  = 
| convictions              = 
| publication bans         = 
| litigation               = 
| awards                   = 
| url                      = 
| website                  = 
| notes                    = 
}}

{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Riebums
  | attēls                    = Attēls:Repulsion (filma).jpg
  | paraksts                  = 
  | nosaukums oriģinālvalodā  = '''Repulsion'''
  | žanrs                     = 
  | valsts                    = {{GBR}}
  | režisors                  = [[Romans Polaņskis]]
  | producents                = 
  | scenārija autors          = 
  | galvenajās lomās          = [[Katrina Deneva]], [[Ivonna Furno]], [[Jans Hendrijs]] un [[Džons Freizers]]
  | mūzika                    = [[Čiko Hamiltons]]
  | operators                 = 
  | izdošanas laiks           = [[1965]]. gada [[11. jūnijs]]
  | ilgums                    = 105 minūtes
  | valoda                    = [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   = $300 000
  | imdb                      = 0059646
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Serēna
| attēls = Serenaposter.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serena''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sjūzana Bīra]]
| producents = * [[Bens Kosgrovs]]
* [[Marks Kubans]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* [[Tods Vāgners]]
* [[Niks Vešlers]]
| scenārija autors = [[Kristofers Kails]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Tobijs Džounss]]
| mūzika = [[Johans Sēderkvists]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[2929 Entertainment]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|10|13|Londonas filmu festivāls|2014|11|12|Francija|2015|3|27|ASV|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/serena-2014|title=Serena|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 21, 2019|archive-date={{dat|2015|02|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150209063245/http://bbfc.co.uk/releases/serena-2014}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25-30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serena.htm|title=Serena (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Serēna"''' ({{val|en|Serena}}) ir 2014. gada drāma, kas balstīta uz Rona Raša tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sjūzana Bīra]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Dženifere Lorensa]], [[Rīss Ivanss]], [[Šons Heriss]] un [[Tobijs Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|13||bez}} Londonas filmu festivālā.

'''Satversmes tiesa''' ('''ST''') ir konstitucionālās kontroles iestāde [[Latvija|Latvijā]]. Tā izveidota {{Dat|1996|12|9||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.satv.tiesa.gov.lv/satversmes-tiesa/vesture-un-parskati/tiesas-vesture/|title=Tiesas vēsture|website=www.satv.tiesa.gov.lv|access-date=2020-10-16|language=lv}}</ref> To vada Satversmes tiesas priekšsēdētājs [[Aldis Laviņš]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/news/national/politics/ari-otraja-piegajiena-neizdodas-ievelet-jaunu-st-priekssedetaju.d?id=54116894|title=Aldis Laviņš pildīs Satversmes tiesas priekšsēdētāja pienākumus līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai |website=delfi.lv|access-date=2022-03-03|language=lv}}</ref> [[Latvijas Republikas Satversme|Satversmes]] tiesa darbojas saskaņā ar Satversmes tiesas likumu. Tās rezidence atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Jura Alunāna iela (Rīga)|Jura Alunāna ielā]] 1.

{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Grīziņkalns (nozīmju atdalīšana)|Grīziņkalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Grīziņkalns
|attels             = Dzīvojamā ēka, Rīga, Jāņa Asara iela 15 (2017).jpg
|paraksts           = Ēka Jāņa Asara ielā 15, Grīziņkalna apkaimē
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = 
|platiba            = 1,517 km²
|iedzivotaju_skaits = 12 947 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Daugavas stadions (Rīga)|Daugavas stadions]]<br>[[Latvijas Universitātes stadions]]
|udenstilpnes       = 
|parki              = [[Grīziņkalna parks]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|6|47}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|5|13}}
|tramvajs           = 
|mikroautobuss      = 
|cits               = 
|pasta_indekss      = 
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/grizinkalns/ apkaimes.lv]
}}

'''Teksta redaktors''' ir [[datorprogramma]], kas ļauj sastādīt un aplūkot parastus [[teksta fails|teksta failus]].

'''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

[[Kategorija:Radioaktivitāte]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]

{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kalnu aukas
|          attels = 
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[Emīlija Brontē|Eliss Bells]]
|  orig nosaukums = ''Wuthering Heights''
|       tulkotajs = 
|     ilustrators = 
|     vaka autors = 
|          valsts = {{vieta|Lielbritānija}}
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija = 
|          temats = 
|           zanrs = 
|        izdevejs = ''Thomas Cautley Newby''
|          izdota = 1847. gada decembris
| izdota latviski = 
|         formats = 
|             lpp = 
|     masa izmers = 
|            isbn = 
|            oclc = 
|             pec = 
|           pirms = 
}}
"'''Kalnu aukas'''" ({{val-en|Wuthering Heights}}) ir angļu rakstnieces [[Emīlija Brontē|Emīlijas Brontē]] romāns. Tas ir viņas vienīgais sarakstītais romāns. Darbs tika sarakstīts starp 1845. gada decembri un 1846. gada jūliju, bet tika publicēts 1847. gada decembrī. Darbu viņa parakstījusi ar [[pseidonīms|pseidonīmu]] Eliss Bells.

[[Kategorija:Autoceļi]]

[[Taksonomija|Taksonomijā]] '''impērija''' (arī '''domēns''' un '''virsvalsts''') ir augstākais dzīvo organismu [[taksons]] sistēmā, ko 1990. gadā izstrādāja amerikāņu mikrobiologs [[Karls Vozs]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Woese|first=C R|last2=Kandler|first2=O|last3=Wheelis|first3=M L|date=1990-06|title=Towards a natural system of organisms: proposal for the domains Archaea, Bacteria, and Eucarya.|url=https://pnas.org/doi/full/10.1073/pnas.87.12.4576|journal=Proceedings of the National Academy of Sciences|language=en|volume=87|issue=12|pages=4576–4579|doi=10.1073/pnas.87.12.4576|issn=0027-8424|pmc=PMC54159|pmid=2112744}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://skolai.daba.lv/proj_materiali/macibu_materiali/a/valstis_domeni_imperijas_vgb.pdf|title=VALSTIS, DOMĒNI UN IMPĒRIJAS|last=Balodis|first=Valdis Ģirts|access-date=05.06.2023|date=07.11.2002}}</ref>

'''Poēma par Gilgamešu''' ir sena Divupes [[odiseja]]. Darbs tiek datēts ar aptuveni 2100. gadu p.m.ē., tas tiek uzskatīts par pirmo nozīmīgo [[literatūra]]s darbu. Tā autori ir [[šumeri]]. Sacerējums rakstīts [[ķīļraksts|ķīļrakstā]] akadiešu valodā par [[Divupe]]s pilsētvalsts [[Urūka]]s karali [[Gilgamešs|Gilgamešu]].

{{cita nozīme|olšūnu|pārtikas produktu|ola (pārtika)}}
{{cita nozīme|olšūnu|upi|Oļa}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann-bergzebra.jpeg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| pasuga =Equus zebra hartmannae
| pasuga_lv =Hartmaņa kalnu zebra
| binomial=Equus zebra hartmannae <small>([[Matschie]], 1898)</small>
}}
'''Hartmaņa kalnu zebra''' (''Equus zebra hartmannae'') ir [[kalnu zebra]]s (''Equus zebra'') viena no pasugām. Hartmaņa kalnu zebras apdzīvo daļu [[Namiba tuksnesis|Namibas tuksneša]]. 

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>5</sub>CH<sub>3</sub>
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=98,42&nbsp;°C
}}
'''Heptāns''' (CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>5</sub>CH<sub>3</sub>) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex rhynchophysa ookasasg12.jpg|rinda=Poales|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex rhynchophysa|autors=C.A.Mey.|suga_lv=Knābja grīslis|suga=Carex rhynchophysa|ģints_lv=Grīšļi}}'''Knābja grīslis''' ({{val|la|Carex rhynchophysa}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s ziemeļu daļā un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu daļā. [[Latvija|Latvijā]] knābja grīslis ir sastopams ļoti reti valsts austrumu daļā, mēreni mitros [[Mežs|mežos]] un gar applūdušām ieplakām mežos.

s spektrā]]
'''Absorbcijas spektrs''' ir [[gāze|gāzu]], šķidrumu, cietu vielu absorbēto [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko viļņu]] sadalījums pa viļņu garumiem vai [[frekvence|frekvencēm]]. Absorbcijas līnijspektrā uz nepārtrauktā baltās gaismas spektra fona redzamās tumšās līnijas atbilst [[atoms|atoma]] absorbēto gaismas [[kvantu enerģija]]i.

'''Londonas Karaliskā entomologu biedrība''' (''The Royal Entomological Society of London'') ir [[Anglija|angļu]] zinātniskā [[entomoloģija|entomoloģiskā]] sabiedrība, dibināta 1833. gadā. Tās loceklis bija [[Čārlzs Darvins]]. 

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Konstantīns Bočarovs
| Vārds_orig = ''Костянти́н Бочаро́в''
| Attēls = Mélovin (3) 20180510 EuroVisionary (cropped).jpg                                                           
| Att_izm = 
| Ainava = 
| Apraksts = 
| Dz_vārds = 
| Pseidonīms = ''Mélovin''
| Dzimis = {{ddv|1997|04|11}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Odesa}}
| Miris = 
| Vieta_mr = 
| Vieta = 
| Žanrs = [[elektroniskā popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dziesmu autors]]
| Instrumenti = [[balss]], klavieres
| Gadi = 2015—pašlaik
| Izdevējkompānija = 
| Darbojies_arī = 
| Mlapa = {{URL|melovinmusic.com}}
| Dzimums = V
}}
 
'''Konstantīns Bočarovs''', plašāk pazīstams kā '''''Mélovin''''' ({{val|ua|Костянти́н Бочаро́в}}; dzimis {{dat|1997|04|11}} [[Odesa|Odesā]], [[Ukraina|Ukrainā]]), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātājs]] un [[dziesmu autors]]. ''Mélovin'' uzvarēja [[Ukraina]]s [[X Faktors|X-Faktora]] versijas 6. sezonā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova|title="Х-Фактор-6": Игорь Кондратюк - о победе Кости Бочарова|website=mig.com.ua|accessdate=19 February 2018|language=Russian|archive-date={{dat|2017|10|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171030002932/http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova}}</ref>

{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 58
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 19
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ce
|             atommasa = 140,116
|   valences elektroni = [Xe]4f<sup>1</sup>5d<sup>1</sup>6s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = <br />Cērija paraugs ampulā [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +3, +2
|  elektronegativitāte = 1,12
|              blīvums = 6770
|  kušanas temperatūra = 1068 K (795&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 3716 K (3443&nbsp;°C)
}}

{{Commonscat|24th century BC|24. gadsimts p.m.ē.}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kendari
 | official_name            = ''Kota Kendari''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Masjid Al-Alam Kendari (3).jpg
| photo1b      = 
| photo2a      = 
| photo2b      = 
| photo3a      = Tugu Religi, previously known as MTQ Monument, Kendari, South East Sulawesi.jpg
| photo3b      = Kesultanan Buton - panoramio.jpg
| photo3c      = Clock Monument in Mandonga, Kendari, South East Sulawesi.jpg
| photo4a      = Kendari Bay Bridge.jpg
| photo4b      = 
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            = 
 | image_flag               = Flag of Kendari City.png
 | image_seal               = 
 | image_shield             = Lambang Kota Kendari.png
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sulavesi
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidaustrumu Sulavesi]]
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name2        = 
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1995
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 271.8
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 350267
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 540202
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 3 | latm = 58 | lats =  | latNS = S
 | longd = 122 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 
 | website                  = {{url|http://www.kendarikota.go.id/}}
 | footnotes                = 
}}

{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

[[Kategorija:Krievijas cilvēki]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šahnerīts
|attēls=
|klase=Tīrradņu minerāli, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.02-50
|ķīm_formula=Ag<sub>1.1</sub>Hg<sub>0.9</sub>
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Sudrabaini pelēka
|svītra=metāliska, sudrabaini pelēka
|habituss=
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

{{Personas infokaste
| vārds = Oleksandrs Miščenko
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| nodarbošanās = [[diplomāts]]
| dzimums = V
| dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|8|24}}
| vārds_orig = ''Олександр Міщенко''
| attēls = Vita Anda Tērauda tiekas ar Ukrainas vēstnieku (47762963141).jpg
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodaras novads|Tuapse|td=Krievija}}
| citas daļas = {{sisterlinks-inline}}
}}
'''Oleksandrs Miščenko''' ({{val|uk|Олександр Павлович Міщенко}}; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu [[diplomāts]].

[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Abra
| official_name = ''Abra''
| image_skyline = Abra Valley.jpg
| imagesize =
| image_caption = Abras upes ieleja
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Abra in Philippines.svg
| map_caption = 
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4165.25
| population_total = 250985
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint = 
| latd = 17 | latm = 35 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 46 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Bangeda]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 27
| p1 = '''27 municipalitātes'''
| p2 = 
| p3 = 
| p4 = 
| p5 = 
| p6 = 
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]], [[itnegi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ABR
| website                  = {{URL|http://www.abra.gov.ph/}}
}}
'''Abra''' ({{val|fil|Lalawigan ng Abra}}, {{val|en|Province of Abra}}, {{val|ilo|Probinsia ti Abra}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 27 municipalitātēs un sīkāk 303 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Bangeda]]. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir ieceļojušie [[iloki]] (72 %), kā arī aborigēnās kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[itnegi]] (22 %) un [[ibanagi]] (4 %).

{{Anatomijas vienības infokaste
| Name        = Krūtsgals
| ImageMap    = 
| MapCaption  = 
| Image       = African Breast SG.jpg
| Caption     = 
| Width       = 
| Image2      = 
| Caption2    = 
| Latin       = papilla mammae
| Greek       =
| Precursor   = 
| System      = 
| Artery      = 
| Vein        = 
| Nerve       = 
| Lymph       = 
| MeshName    = 
| MeshNumber  = 
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        = 
| Dorlands    = 
| DorlandsID  = 
}}

{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Kaļiņingradas zoodārzs
|logo          = Samp.gif
|logo_width    = 174px
|logo_caption  = Kaļiņingradas zoodārza logo
|image         = ZooKaliningrad.JPG
|image_width   = 200px
|image_caption = Ieeja Kaļiņingradas zoodārzā
|date_opened   = [[1896]]. gadā
|date_closed   = 
|location      = {{flaga|Russia}} [[Karaļauči]], [[Krievijas Federācija]]
|area          = 0,165 [[kvadrātkilometrs|km<sup>2</sup>]] (40,5 [[akrs|akri]])
|coordinates   = {{Coord|54|43|20|N|20|29|18|E|scale:20000|display=inline,title}}
|num_animals   = 2264 ([[2005. gads|2005]]. gadā)
|num_species   = 315 (2005. gadā)
|members       = [[Zoodārzu un akvāriju asociācija|AZA]]
|exhibits      = 
|website       = [http://zoo.kaliningrad.net/ zoo.kaliningrad.net]
}}

'''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās. 

{{Filozofa infokaste
|               krāsa = 
|               vārds = Sērens Kirkegors
|          vārds_orig = ''Søren Kierkegaard''
|              attēls = Kierkegaard.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt = 
|             dz_gads = 1813
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|           m_dat_alt = 
|              m_gads = 1855
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Dāņi|dānis]]
|             dzimums = 
|              vecāki = 
|               brāļi = 
|               māsas = 
|        dzīvesbiedrs = 
|               bērni = 
|            paraksts = Kierkegaard sig.png
|               skola = 
|           intereses = [[reliģija]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[estētika]], [[ētika]], [[psiholoģija]]
|          alma_mater =[[Kopenhāgenas Universitāte]] 
|           skolotājs = 
|           skolnieks = 
|          ietekme_no = 
|          ietekmējis = 
|               darbi = 
|              valoda = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas = nē
}}
'''Sērens Objū Kirkegors''' ({{val|da|Søren Aabye Kierkegaard}}; dzimis {{dat|1813|5|5}}, miris {{dat|1855|11|11}}) bija 19. gadsimta [[Dānija|dāņu]] [[filozofs]] un [[teologs]], kuru nereti uzskata par [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] filozofijas aizsācēju. Kirkegors kritizēja [[racionālisms|racionālismu]], it īpaši [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgeļa]] filozofiju, kā arī kristīgo baznīcu. Kirkegora filozofijas pamatā ir [[individuālisms]] un patiesības subjektivitāte, un viņam bijusi milzīga ietekme uz iracionālisma filozofijas attīstību.

[[File:11. Температурата и вриењето на течност.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kurā demonstrēta viršanas temperatūras atkarība no spiediena]]
'''[[Viršana]]s''' jeb '''vārīšanās temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrā]] [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] pāriet gāzveida stāvoklī (pievadot enerģiju) (vai [[kondensēšanās|kondensējas]] (aizvadot enerģiju)). Parasti ar jēdzienu "viršanas temperatūra" saprot viršanas temperatūru atmosfēras spiedienā. Viršanas temperatūra ir temperatūra, kurā [[gāze|tvaika]] [[spiediens]] virs [[šķidrums|šķidruma]] kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu.

{{Skaitlis
 | num = 63
 | lv  = Sešdesmit trīs 
}}

{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Airats Išmuratovs
| Vārds_orig = ''Айрат Рафаилович Ишмуратов''
| Attēls = Airat Ichmouratov with the London Symphony Orchestra during the recording session of his Piano Concerto.jpg
| Att_izm = 
| Apraksts = Airats Išmuratovs diriģē Londonas simfonisko orķestri sava klavierkoncerta ieraksta laikā 2022. gadā
| Dz_vārds = 
| Pseidonīms = 
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|6|28}}
| Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Kazaņa|td=Krievija}}
| Žanrs = Klasiskā mūzika
| Nodarbošanās = komponisti, diriģents, klarnetists
| Instrumenti = klarnete
| Gadi = 1994 – pašlaik
| Izdevējkompānija = ''Chandos Records''
| Mlapa = {{URL|http://www.airatichmouratov/}}
}}
'''Airats Išmuratovs''' ({{val|ru|Айрат Рафаилович Ишмуратов}}, {{val|tt|Айрат Рафаил улы Ишмурат}}, dzimis 1973. gada 28. jūnijā) ir [[Tatāri|tatāru]] izcelsmes [[Krievija]]s un [[Kanāda]]s [[komponists]], [[Diriģēšana|diriģents]] un [[klezmers|klezmera]] klarnetists. Viņš ir Monreālas klezmera grupas ''Kleztory'' klarnetists<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.theseniortimes.com/cd-reviews-kleztory-spaces|title=The Senior Times; CD review Kleztory|publisher=The Senior Times|access-date=2015-08-07|date=13 April 2014|last=Irwin Block|location=Montreal}}</ref> un uzaicināts [[profesors]] Lavalas Universitātē<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mus.ulaval.ca/|title=Accueil|website=www.mus.ulaval.ca|access-date=2023-08-31|date=2023-06-22|language=fr}}</ref> [[Kvebeka|Kvebekā]], [[Kanāda|Kanādā]].

'''27. jūnijs''' ir gada 178. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (179. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 187 dienas.

(''Huperzia selago'')]]
'''Gada augs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru katru gadu izraugās [[Latvijas Botāniķu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://botany.lv/about/gada-augs/|title=Gada augs {{!}} Latvijas Botāniķu biedrība|access-date=2019-01-09|language=en-US}}</ref> Augu izvēlas, lai pievērstu sabiedrības uzmanību kādas sugas aizsardzībai un izplatībai. Dažkārt Gada augs var būt pat bieži sastopama suga, par kuru interesanti uzzināt ko vairāk, citreiz tas ir izceļams retums. Gada auga izvēle notiek, balsojot Botāniķu biedrības biedriem.

{{Citas nozīmes|japāņu rakstnieku|Abe|Abe}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kobo Abe
|     vārds_orig = 安部公房, ''Abe Kōbō''
|         attēls = Kobo Abe 01.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Kobo Abe 1954. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1993
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = Japānis
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = [[Rakstnieks]]
|rakstīšanas valoda = Japāņu
|        periods = 
|          žanri = 
|         temati = 
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Kobo Abe''' (安部公房, ''Abe Kōbō''), īstajā vārdā '''Kimifusa Abe''' (''Abe Kimifusa''; {{dat|1924|3|7|N}} — {{dat|1993|1|22|N}}), bija [[Japāna|japāņu]] [[Zinātniskās fantastikas autoru saraksts|rakstnieks]]. Daiļrade tuva [[eksistenciālisms|eksistenciālistiem]].

[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Persona non grata''''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''persona non grata'' — "nevēlama persona") ir [[Diplomātija|diplomātisks]] termins, kas apzīmē ārvalstu [[Persona|personu]], kurai uzņēmējvalsts vai valstu savienības iestādes ir atteikušas apstiprinājumu ([[Franču valoda|franču]]: ''agrément''), kā arī diplomātisko pārstāvi, kuru uzņēmējvalsts ir atzinusi par nevēlamu.

{{Citas nozīmes|dzīviekiem|Ronis (nozīmju atdalīšana)|Ronis}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Krabbenfresser.jpg
| att_nosaukums = [[Krabjēdājronis]] (''Lobodon carcinophagus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|      binomial = Phocidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1825)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Roņi''', '''roņu dzimta''' (''Phocidae'') ir viena no [[plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') dzimtām, kas pieder [[airkāji|airkāju virsdzimtai]] (''Pinnipedia''). Roņu dzimtas dzīvniekus mēdz saukt arī par '''īstajiem roņiem''', lai nodalītu no [[ausroņi]]em. Roņu dzimtā ir 2 apakšdzimtas un 4 ciltis, kurās ir 18 mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14001028 |title=Mammal Species of the World - Browse: Phocidae<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|04|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110521181258/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14001028 |archivedate={{dat|2011|05|21||bez}} }}</ref> 

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Oto fon Hūns
|     vārds_orig = ''Otto von Huhn''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = ārsts
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V.
|         vecāki = Kristiāns Hūns
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|     alma_mater = [[Getingene]]s Universitāte
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Oto fon Hūns''' (''Otto von Huhn'', dzimis {{dat|1764|6|17}}, miris {{dat|1832|3|20}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un vēsturnieks, pirmais aizsācis [[bakas|baku]] vakcināciju Latvijā un Krievijas impērijā, garīgi slimo aprūpes iestādes "[[Aleksandra Augstumu iestāde]]" dibinātājs un pirmais direktors. Oto Hūns veica plašus pētījumus Vidzemes un Rīgas iedzīvotāju veselības aprūpes uzlabošanā, epidēmiju ierobežošanā, demogrāfijā un [[topogrāfija|topogrāfijā]]. 
 
== Dzīvesgājums ==
Dzimis {{dat|1764|6|17||bez}} Jelgavā, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents|superintendenta]] [[Kristiāns Hūns|Kristiāna Hūna]] ģimenē. No 1780. gada līdz 1783. gadam mācījās [[Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija|Jelgavas akadēmiskajā ģimnāzijā ''Academia Petrina'']]. [[Halle]]s Universitātē Vācijā studēja teoloģiju. 1788. gadā ieguva ''Dr.med.'' grādu [[Getingenes Universitāte|Getingenes Universitātē]]. Gadu vēlāk viņš Pēterpilī nokārtoja eksāmenus un ieguva tiesības strādāt par ārstu [[Krievijas impērija]]s teritorijā.

'''Benzīns''' [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir gaistošs un viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas [[destilācija]]s rezultātā ir iegūts no [[jēlnafta]]s. Mūsdienās, lai palielinātu iegūtā benzīna daudzumu no jēlnaftas, plaši izmanto arī [[nafta]]s smago sastāvdaļu pārstrādes procesu, kas pazīstams kā [[krekings]]. Benzīns lielākoties tiek izmantots kā [[degviela]] [[iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinējos]], lai gan plaši lieto arī [[eļļa]]s un [[tauki|tauku]] šķīdināšanā. Benzīns ir tikpat svarīgs [[tautsaimniecība|tautsaimniecībā]] kā asinis cilvēka organismā.<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://science.howstuffworks.com/gasoline.htm | title= How Gasoline Works | publisher= How Stuff Works - Science | accessdate= 2010-10-12 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20101010141928/http://science.howstuffworks.com/gasoline.htm | archivedate= 2010-10-10 }}</ref>

[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Līvānu rajons]]
[[Kategorija:Līvānu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Jersikas pagasts}}

'''Igauņu dziesmu svētki''' ({{val-et|üldlaulupidu}}) ir tradicionāls igauņu kultūras pasākums, kas norisinās reizi piecos gados [[Tallina|Tallinā]]. Iepriekšējie XXVI dziesmu un XIX deju svētki notika [[2019. gads|2019]]. gadā, un tajos piedalījās ap 43 000 dalībnieku no visas Igaunijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://estonianworld.com/culture/record-number-of-people-attended-the-estonian-song-and-dance-celebration-video-highlights/|title=Estonian Song Celebration broke records - five video highlights|last=World|first=Estonian|website=Estonian World|access-date=2021-10-29|date=2014-07-10|language=en}}</ref> Nākamie igauņu dziesmu un deju svētki notiks [[2024. gads|2024]]. gada 5.–7. jūlijā.

{{Citas nozīmes|rakstnieku|Bārs|Bārs}}

'''Ko''' vai '''ko''' var būt:

[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

{{Citas nozīmes|1242. gada karagājienu uz Kursu|Karagājiens uz Kursu|Karagājiens uz Kursu}}

'''Kāpurs''' ir daudzu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla agrīnā stadija. Kāpuri parasti mēdz būt tādiem dzīvniekiem, kas attīstās ar pārvēršanos jeb [[pārvēršanās|metamorfozi]] (būtisku uzbūves izmaiņu). Parasti kāpuriem nav attīstīta [[reproduktīvā sistēma]], tādēļ tie nespēj vairoties. Dažām dzīvnieku sugām [[dzimumdziedzeri]] var sākt funkcionēt jau kāpura stadijā — šādu parādību sauc par [[neotēnija|neotēniju]]. Pazīstams neotēniskais kāpurs ir [[aksolotls]].

{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
'''Normalizācija''' ir datu organizācijas process [[Datubāze|datubāzē]], kas iekļauj tabulu veidošanas procesu un attiecību veidošanu starp tiem, saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina datu aizsardzību un padara datubāzi elastīgāku, novēršot dublēšanos un nekonsekventu atkarību.

{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe rhombopilosa - Botanischer Garten, Dresden, Germany - DSC08815.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe rhombopilosa|Rombiskā kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe rhombopilosa|suga_lv=Rombiskā kalanhoja}}'''Rombiskā kalanhoja''' (''Kalanchoe rhombopilosa'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Tā ir [[Endēms|endēmiska]] un ir sastopama tikai [[Itampolo]] dienvidrietumos, [[Madagaskara|Madagaskarā]], un citviet pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Roberts Berijs
|     vārds_orig = ''Robert Berry''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Bīčlendsa, [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Traiona, [[Ziemeļkarolīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = Edmunds un Sāra Beriji
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Mērija Augusta Breidija
|          bērni = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Roberts Melorijs Berijs''' ({{val|en|Robert Mallory Berry}}; dzimis {{dat|1846|1|28}}, miris {{dat|1929|5|19}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Čiekurkalna pamatskola
|logo                   = 
|seal_image             = 
|image                  = Rīgas pilsētas 10. pamatskolas ēka pirms 1937.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Rīgas pilsētas 10. pamatskolas ēka (pirms 1937) 
|location               = [[Čiekurkalna 1. līnija]] 53, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             = 
|fundingtype            = 
|type                   = 
|map_type               = Rīga
|map_caption            = 
|map_alt                = 
|map_size               = 
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 57 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 35 | longEW = E
|opened                 = 
|headmaster             = Andžela Andrejeva 
|staff                  = 
|teaching_staff         = 30 
|employees              = 
|grades                 = pirmsskolas, 1—9.
|years                  =
|students               = 155 (2019)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                = 
|homepage               = http://www.rcps.lv
}}

{{Upes infokaste
| nosaukums          = Angara
| citvalsts          = 
| citnosaukums       = 
| citvaloda          = 
| citvaloriģin       = 
| citvalsts1         = 
| citnosaukums1      = 
| citvaloda1         = 
| citvaloriģin1      = 
| attēls   = Angara-Lake Baikal 2.JPG
| paraksts    = Angara netālu no iztekas no [[Baikāls|Baikāla]] ezera
| attēla_izmērs      =
| karte             = Angara.png
| kartes_paraksts   = Angaras baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Krievija
| reljefs           = jā
| garums            = 1779
| izteka             = [[Baikāls]]
| ieteka             = [[Jeņiseja]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=104 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=58 | iet_plat_m=06 | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=93 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
| iztekas_augstums  = 456
| ietekas_augstums  = 76
| kritums           = 380
| caurtece          = 4530
| gada_notece       = 143
| baseins           = 1 039 000
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Irkuta]], [[Oka (Angaras pieteka)|Oka]], [[Iļima]], [[Čadobeca]], [[Tasejeva]]
}}
'''Angara''' ({{val|ru|Ангара}}, {{val|bua|Ангар мүрэн}}) ir upe [[Krievija|Krievijā]], [[Jeņiseja]]s lielākā labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|46|Angāra}}</ref> Nosaukums cēlies no [[burjatu valoda]]s saknes «anga» ''(анга)'' — ‘atvērts’, arī ‘aiza’. Vēstures dokumentos pirmoreiz minēta 13. gadsimtā [[Rašīds ed Dīns|Rašīda ed Dīna]] aprakstos kā Ankaramurena. Ilgu laiku upes lejtece saucās Verhņaja Tunguska ''(Верхняя Тунгуска)'' un tikai 1623. gadā kazaks Pantelejs Pjanda, atgriežoties no trīs gadus ilgas ekspedīcijas uz [[Ļena]]s augšteci, noskaidroja, ka Angara un Verhņaja Tunguska ir viena un tā pati upe.