{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Bermudu salas
|           valsts_nosaukums = Bermuda
|           karoga_nosaukums = Bermudu salu karogs
|              karoga_attēls = Flag of Bermuda.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Bermudu salu ģerbonis
|             ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Bermuda.svg
|            ģerboņa_platums = 85px
|              kartes_attēls = LocationBermuda.png
|                valsts_moto = 
|               valsts_himna = ''[[Apvienotās Karalistes himna|God Save the King]]'' (oficiālā)<br />''[[Hail to Bermuda]]'' (neoficiālā)
|             valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]<sup>1</sup>
| languages_type           = Citas valodas
| languages                = [[portugāļu valoda|portugāļu]]<sup>1</sup>
|              galvaspilsēta = [[Hamiltona (Bermuda)|Hamiltona]]
|latd=32
|latm=18
|latNS=N
|longd=64
|longm=47
|longEW=W
|largest_settlement_type  = lielākā pilsēta
|largest_settlement       = [[Hamiltona (Bermuda)|Hamiltona]]
|             valsts_iekārta = [[Britu aizjūras teritorijas]]
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|              platība_rangs = 221.
| area_magnitude           = 1 E7
|                platība_km2 = 53,2
| area_sq_mi               = 20,6
|             procenti_ūdens = 26%
|         iedzīvotāju_skaits = 67837<ref name=cia>{{Tīmekļa atsauce |author=Central Intelligence Agency |authorlink=Central Intelligence Agency |publisher=[[The World Factbook]] |title=Bermuda |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bd.html |year=2009 |accessdate=23 January 2010 |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604143735/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bd.html }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 199.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
| population_census        = 62 059
| population_census_year   = 2000
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 1275
| population_density_sq_mi = 3293
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 8.
|                    IKP_PPP = $5,85&nbsp;miljardi<ref name=Gazette17Dec08>[http://www.royalgazette.com/siftology.royalgazette/Article/article.jsp?articleId=7d8c8b730030001&sectionId=60 Bermuda leads in GDP per capita], ''The Royal Gazette'', 07/12/08 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081220123136/http://www.royalgazette.com/siftology.royalgazette/Article/article.jsp?articleId=7d8c8b730030001&sectionId=60 |date={{dat|2008|12|20||bez}} }}</ref>
|              IKP_PPP_rangs = 149.
|               IKP_PPP_gads = 2007<ref name="Gazette17Dec08" />
|         IKP_PPP_per_capita = $91 477<ref name="Gazette17Dec08" />
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 1.
|                        HDI = n/a
|                  HDI_rangs = n/a
|                   HDI_gads = 2003
|             HDI_kategorija = n/a
|                     valūta = [[Bermudas dolārs]]<sup>2</sup>
|               valūtas_kods = BMD
| country_code             =
|                 laika_zona = 
|                 utc_offset = -4
|             laika_zona_DST = 
|             utc_offset_DST = 
| drives_on_the_                = left_side_of_road
|                     domēns = [[.bm]]
|               iso_kods_num = 
|             iso_kods_alfa2 = 
|             iso_kods_alfa3 = 
|             tālsarunu_kods = 1(441)
|                   piezīme1 = Saskaņā ar [[CIA World Factbook]] datiem
|                   piezīme2 = ''On par with US$.''
}}
'''Bermudu salas''' ({{val-en|Bermuda}}) ir [[Britu aizjūras teritorijas]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], nedaudz vairāk kā 1000 kilometrus uz austrumiem no [[Ziemeļamerika]]s austrumu krasta. Tā atrodas [[Bermudu salas|Bermudu salu]] grupā, ko veido vistālāk uz ziemeļiem izvietojušās [[koraļļu sala]]s pasaulē. Teritorijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Hamiltona (Bermuda)|Hamiltona]].

[[Kategorija:Heraldika]]

{{Diskogrāfijas infokaste
|nosaukums      = [[U2]]
|Logo        = 
|Image       = 2005-11-21 U2 @ MSG by ZG.JPG
|Caption     = U2
|Studio      = 12
|Live        = 9
|Singles     = 58
|Video       = 15
|Video link  = Videogrāfija
|Music videos= 79
|EP          = 7
|Compilation = 5
|Soundtrack  = 1
|References  = Nē
}}

[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Varakļānu rajons]]
[[Kategorija:Viļānu apriņķis]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Barkavas pagasts}}

{{DEFAULTSORT:Kaletu pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Kalētu pagasts}}

'''Plūstamība''' jeb '''šļūde'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=creep&list=creep&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - creep] {{lv ikona}}</ref> ir [[materiāls|materiāla]] spēja lēni un nepārtraukti [[deformācija|plastiski deformēties]] ilgstošas [[slodze]]s iedarbībā. Slodzes lielums ir mazāks par [[tecēšanas robeža|tecēšanas robežu]]. Laika gaitā šļūde var radīt nepieļaujami lielas izmēru izmaiņas vai pat detaļas sagraušanu. Plastiskās deformācijas attīstība ir atkarīga no slogojuma veida un [[temperatūra]]s.<ref name="meh" /> Šļūde piemīt materiāliem ar [[viskoelastība|viskoelastīgu]] dabu. Kaut gan daudzi materiāli ir [[elastība|elastīgi]], pieaugot temperatūrai, tiem parādās viskoelastīga materiāla pazīmes. Tā, piemēram, [[tērauds|tēraudu]] karsējot, šļūde paliek izteiktāka, kaut gan tērauds ir izteikts elastīgas dabas materiāls un pakļaujas [[Huka likums|Huka likumam]].<br />

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Volgograda
 | official_name              = ''Волгоград''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               = 
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = VLG collage.jpg
 | image_caption            = 
 | image_flag               = Flag of Volgograd.svg
 | image_seal               = Coat of arms of Volgograd city.svg
 | seal_size                = 80px
 | pushpin_map              = Volgogradas apgabals#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
 | latd = 48 | latm = 42 | lats =  | latNS = N
 | longd = 44 | longm = 28 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Krievija}}
 | subdivision_type1        = 
 | subdivision_name1        = 
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = [[1579]]. gadā
 | established_title2       = Dibināta
 | established_date2        = [[1589]]. gadā
 | established_title3       = Pilsētas tiesības
 | established_date3        = kopš [[1780]]. gada
 | area_total_km2           = 859.353
 | population_total         = 1018790
 | population_as_of         = 2013
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi = 
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | elevation_m              = -12 - 156
 | timezone                 = [[Maskavas laiks|MSK]]
 | utc_offset               = +4
 | area_code                = +7 844 2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 400001—400138
 | website                  = {{URL|http://www.volgadmin.ru}}
 | footnotes                = 
}}
'''Volgograda''' ({{val|ru|Волгоград}}) ir pilsēta [[Volga]]s lejteces labajā krastā pie [[Autoceļš R22 (Krievija)|federālā autoceļa R22 "Kaspija"]]. Izveidojusies netālu no senās [[Zelta Orda]]s galvaspilsētas Sarajas.
Mūsdienās liels [[mašīnbūve]]s centrs.

{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls = 
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID = 
|  ķīm_formula = Al<sub>4</sub>[Si<sub>4</sub>O<sub>10</sub>](OH)<sub>8</sub>
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums = 
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums = 
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kārlis (Šarls) Frīdrihs Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Karl (Charles) Friedrich von Transehe-Roseneck''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jaunbrenguļi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1903 
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Turīna]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Frīdrihs fon Tranzē, Elīza Šarlote fon Tranzē
|          brāļi = Nikolajs Arvīds
|          māsas = Šarlote Elizabete
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = Elizabete, Kārlis Frīdrihs, Nikolajs Arvīds  
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = jā 
|    citas daļas =
}}

{{cita nozīme|Vidzemes aerokluba lidlauku|sertificēto (EVCA) lidlauku|Cēsu lidlauks}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Cēsu lidlauks
| attels                     = 
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   = 
| paraksts2                  =
| IATA                       = 
| ICAO                       = ''nav''
|lat_deg=57|lat_min=19|lat_sec=43|lat_dir=N
|lon_deg=25|lon_min=19|lon_sec=11|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidlauka atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Cēsu lidlauks
| paraksta_novietojums       = right
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = Vidzemes aeroklubs
| ipasnieks                  = 
| atrasanas_vieta            = [[Priekuļu pagasts]], [[Cēsu novads]]
| elevation-f                = 367
| elevation-m                = 112
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 06/24
| r1-length-f                = 
| r1-length-m                = 800
| r1-surface                 = zāle
| pasazieru_skaits           = 
| lidojumu_skaits            = 
| majas_lapa                 = 
}}
'''Cēsu lidlauks''' jeb '''Priekuļu lidlauks'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=83336&p_back=0*112*2 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir nesertificēts [[lidlauks]] [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Atrodas [[Cēsis|Cēsu]] pilsētas ziemeļaustrumu pierobežā {{nobr|3,5 km}} no pilsētas centra pie autoceļa [[P20]]. Lidlaukā ir viens {{nobr|800 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats [[zālaugs|zāles]] seguma skrejceļš.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://myairfields.com/item/cesis-0624/ |title=MyAirfields.com Cēsis (06/24) |access-date={{dat|2014|06|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150510033612/http://myairfields.com/item/cesis-0624/ |archivedate={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Cēsu lidlauks bija pirmskara padomju lidlauks, lielākoties maz izmantots. Taču [[Latvijas vācu okupācija (1941—1945)|vācu okupācijas laikā]] tas kalpoja kā neregulāras prakses lauks. Pēc tam Cēsu lidlauks kļuva par nozīmīgu vācu [[iznīcinātājs|iznīcīnītāju]] un sauszemes uzbrukuma bāzi no [[1944]]. gada jūlija līdz septembrim. Lidlauks tika atjaunots [[PSRS|padomju laikos]] un izmantots [[DOSAAF]] biedrības [[planieris|planieru]] lidojumiem un lauksaimniecības vajadzībām.<ref name=":0" /> Mūsdienās lidlauku apsaimnieko biedrība «Vidzemes Aeroklubs» un lidlauks ir pašreiz nodots privatizācijai.<ref name=":1">[http://www.edruva.lv/zinas/sabiedriba/zina/12676 eDruva.lv Atkārtoti izsola Cēsu lidlauku]{{Novecojusi saite}}</ref>

[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

{{Skolas infokaste
|name                   = Krustpils pamatskola
|logo                   = 
|seal_image             = 
|image                  = Krustpils pamatskola.jpg
|image size             = 
|alt                    = 
|caption                = Krustpils pamatskolas ēka 2011. gadā
|motto                  = 
|location               = Madonas iela 48, [[Jēkabpils]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
|postcode               = 
|map_type               = Latvija
|map_caption            = 
|map_alt                = 
|map_size               = 
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 3 | longEW = E
|schooltype             = valsts pamatskola
|fundingtype            = 
|religion               = 
|denomination           = 
|patron                 = 
|established            = 1868. gads
|approx                 = 
|founded                = 
|opened                 = 
|founder                = 
|status                 = aktīva
|closed                 = 
|c_approx               = 
|locale                 = 
|sister_school          = 
|schoolboard            = 
|superintendent         = 
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           = 
|school code            = 
|president              = 
|chair                  = 
|chairman               = 
|chairperson            = 
|director               = 
|headmistress           = Vija Stiebriņa
|headmaster             = 
|head_teacher           = 
|executive_headteacher  = 
|acting_headteacher     = 
|custodian              = 
|staff                  = 
|teaching_staff         = 23
|employees              = 
|key_people             = 
|grades                 = 
|years                  = 
|gender                 = 
|lower_age              = 
|upper_age              = 
|age range              = 
|enrolment              = 
|enrollment             = 
|enrollment_as_of       = 
|pupils                 = 248(2023)
|avg_class_size         = 
|ratio                  = 
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               = 
|schedule               = 
|Hours_in_Day           = 
|classrooms             = 
|colors                 = 
|slogan                 = 
|himna                   = "Pār Krustpils skolu varavīksnes zied"
|sports                 = 
|accreditation          = 
|ranking                = 
|national_ranking       = 
|publication            = 
|newspaper              = 
|yearbook               = 
|products               = 
|endowment              = 
|budget                 = 
|fees                   = 
|revenue                = 
|graduates              = 
|year                   = 
|alumni                 = 
|free_text              = 
|homepage               = https://www.krustpilspamatskola.lv/
}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rowland''''' var būt:
* [[Ērls Roulends]];
* [[Kellija Roulenda]].

s [[Doms|Doma]]]]
 [[nauda]]s zīmes]]
s pilsētas ģerboņa]]
'''Dieva acs,''' arī '''Providences acs''' ir [[simbols]], [[Dievs|Dieva]] nodomas, tālredzības un īstenošanās acs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |title=Dieva providence {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304125943/http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gotquestions.org/latviesu/Dieviska-talredziba.html |title=Dievišķā tālredzība {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150317134511/http://gotquestions.org/Latviesu/Dieviska-talredziba.html |archivedate={{dat|2015|03|17||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |title=''Providence'' {{en ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160722045713/https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |archivedate={{dat|2016|07|22||bez}} }}</ref>

{{Commonscat|Statistical mechanics}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''Tatra KT4''
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             = 
|attēls paraksts    = Tramvajs ''Tatra KT4'' [[Liepāja|Liepājā]] 
|salons             = 
|salons paraksts    = Tramvaja ''Tatra KT4'' salons
|ražotājs           = ''[[ČKD]]''
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}}
|aizvietoja         = 
|konstruēts kad     = 
|ražots no līdz     = 1974 — 1997
|vienības izmaksas  = 
|modifikācijas      = ''Tatra KT4D, Tatra KT4SU, Tatra KT4YU''
|garums             = 18,1 m
|platums            = 2,2 m
|augstums           = 3,1 m
|pašmasa            = 
|grīdas tips        = 
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 4 x 40 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 26
|stāvvietu skaits   = 83
|pasažieri kopā     = 
|izmanto            = [[Belgrada]], [[Liepāja]], [[Ščecina]], [[Zagreba]]...
}}
'''''Tatra KT4''''' ir [[tramvajs|tramvaju]] modelis, kuru no 1974. gada līdz 1997. gadam beigām ražoja [[Čehoslovākija]]s rūpnīcā ''[[ČKD]]''. Pavisam tika saražoti aptuveni 1748 tramvaju vagons.

[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Kārsavas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

'''Dzīvības zinātnes''' ir [[Dabaszinātnes|dabaszinātņu]] sadaļa, kura ietver sevī [[zinātne]]s, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Deivids Frolijs
|         attēls = David Frawley.jpg
|     att_izmērs = 150px
|     vārds_orig = ''David Frawley''
|dzimšanas_vārds = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Lakrosa, [[Viskonsina]], {{USA}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|        tautība = amerikānis
|   nodarbošanās = [[Ājurvēda]], [[joga]], [[psiholoģija]], [[astroloģija]] rakstniecība
|          darbi = 
}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ežēns Fransuā Vidoks
|     vārds_orig = ''Eugène-François Vidocq''
|         attēls = Achille Devéria - Vidocq.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = Noziedznieks, detektīvs
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Ežēns Fransuā Vidoks''' ({{val|fr|Eugène-François Vidocq}}; dzimis {{dat|1775|7|24}}, miris {{dat|1857|5|11}}) bija franču noziedznieks un detektīvs, kura stāsts ir iedvesmojis vairākus rakstniekus, tai skaitā [[Viktors Igo|Viktoru Igo]] un [[Onorē de Balzaks|Onorē de Balzaku]].

'''Londonas Pilsētas Universitāte''', saukta arī par '''Sitiju''' ({{val|en|City, University of London}}), ir publiska izpētes [[universitāte]], kas atrodas [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Dibināta 1894. gadā kā Nortemptonas institūts, ko 1957. gadā pārdēvēja par Northamptonas Advancēto tehnoloģiju koledžu, bet 1966. gadā par Sitijas Universitāti (''The City University''). Kopš 2016. gada tā ir viena no [[Londonas Universitāte]]s sastāvdaļām.

lietojami sakneņi — [[ingvers|ingvera]], [[galangals|galangala]], [[kurkuma]]s un [[lotosi|lotosa]] sakneņi (no kreisās uz labo).]]

'''Lamaisms''' jeb '''Tibetas budisms''' ir [[budisms|budisma]] paveids, daļa no [[vadžrajāna]]s. Tas 7. gadsimtā ir radies [[Tibeta|Tibetā]]. No 16. līdz 18. gadsimta tas izplatījās arī [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], it īpaši starp [[mongoļi|mongoļu]] tautām. Tibetā šo budisma paveidu praktizē [[tibetieši|tibetiešu]] mūki. Lamaisms radies, apvienojoties budismam ar Tibetā pirms tam tradicionāli pastāvošo [[bons|bona]] reliģiju. Augstākā persona šajā reliģijā ir [[dalailama]]. Pašreizējais dalailama ir [[Tenzins Gjaco]]. Viņš 1989. gadā ieguva [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]].

'''Sabiedrības noslāņošanās''' jeb '''sociālā stratifikācija'''<ref name=":0" /> ir viens no [[socioloģija]]s zinātnes pamatjēdzieniem, kas apzīmē [[sabiedrība]]s sadalīšanu atsevišķos sociālajos slāņos jeb [[strati|stratos]].

{{Commonscat|Crusades|Krusta kari}}

[[Kategorija:Sāļi]]
[[Kategorija:Hlors]]

{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 29
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = Cu
 |              atommasa = 63,546
 |    valences elektroni = [Ar]3d<sup>10</sup> 4s<sup>1</sup>
 |        tabulas attēls = 
 |                attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Dabiskais varš un vara caurules fragments 
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1''', '''+2''', +3, +4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = 8933<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 1357,6 K (1084,62&nbsp;°C)
 |  viršanas temperatūra = 2835 K (2562&nbsp;°C)
 |   īpatnējā pretestība = (20&nbsp;°C) 1,678{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3810
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,140
}}

{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            = 
| caption          = Lomas atveidotāja [[Lija Mišela]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = [[Raiens Mērfijs]]<br />[[Breds Falčuks]]<br />[[Jans Brenans]]
| portrayer        = [[Lija Mišela]]
| name             = Reičela Berija
| occupation       = NYADA studente, WMHS, aktrise Brodvejā, dziedātāja 
| family           = [[Hirams Berijs]] (tēvs) <br />[[Līrojs Berijs]] (tēvs)<br />[[Šelbija Korkorana]] (bioloģiskā māte)<br />[[Beta Korkorana]] (adoptētā māsa) 
| significantother = [[Finns Hadsons]] <small>(saderinājusies)</small><br />[[Džesījs Sentdžeimss]] (precējušies) 
| religion         = [[jūdaisms]]
| nationality      = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
}}
'''Reičela Bārbra Berija''' ({{val|en|Rachel Barbra Berry}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]". Viņu attēlo aktrise [[Lija Mišela]]. Pirmoreiz televīzijā R. Berija parādījās seriāla ''pilot'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji [[Raiens Mērfijs]], [[Breds Falčuks]] un [[Jans Brenans]].

'''Taisnleņķa trijstūris''' ir [[trijstūris]], kuram viens no [[leņķis|leņķiem]] ir [[taisns leņķis|taisns]] jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par [[katete|katetēm]], bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par [[hipotenūza|hipotenūzu]]. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc [[Pitagora teorēma]]s.

'''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

stieples šķīšana karaļūdenī]]
'''Karaļūdens''' ir koncentrētas [[slāpekļskābe]]s un [[sālsskābe]]s maisījums tilpuma attiecībās 1:3.<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 377. lpp.</ref> Par karaļūdeni šo maisījumu nosauca [[alķīmija|alķīmiķi]], jo tajā šķīst pat [[zelts]] — "metālu karalis". Svaigi pagatavots karaļūdens ir bezkrāsains, bet dažu sekunžu laikā kļūst dzeltenbrūns izdalījušos [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīdu]] un [[nitrozilhlorīds|nitrozilhlorīda]] dēļ. Karaļūdenim piemīt asa [[hlors|hlora]] un slāpekļa oksīdu smaka. Ar laiku gāzes izdalās no karaļūdens un tas zaudē savu aktivitāti.

barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Žans Piažē
|     vārds_orig = ''Jean Piaget''
|         attēls = Jean Piaget in Ann Arbor.png
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Žans Piažē 1968. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1896
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Neišatele}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 16
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = 
|        zinātne = [[Psiholoģija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Žans Piažē''' ({{val|fr|Jean Piaget}}, {{izrunā|ʒɑ̃ pjaʒɛ}}; dzimis '''Žans Viljams Frics Piažē''' (''Jean William Fritz Piaget'') {{dat|1896|8|9}}, miris {{dat|1980|9|16}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] psihologs un filozofs. Ievērojama persona 20. gadsimta [[attīstības psiholoģija|attīstības psiholoģijā]].

'''Embargo''' ({{val|es|embargo}}, cēlies no {{val|es|embargar}} — ‘aizturēt’) ir daļējs vai pilnīgs aizliegums izvest no kādas valsts vai arī ievest kādā valstī [[prece]]s, [[dārgmetāli|dārgmetālus]], [[valūta|valūtu]] u.tml.

'''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl<sub>3</sub>F, [[difluordihlormetāns]] CCl<sub>2</sub>F<sub>2</sub> un citi.

{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kauss (nozīmju atdalīšana)|kauss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kauss
| abbreviation = Crt
| name_latin = Crater
| RA = 11
| dec = −16
| areatotal = 282
| arearank = 53. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''δ Crt''
| starmagnitude = 3,57
| neareststarname = ''γ Crt''
| stardistance = 83,85
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]<br />[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]<br />[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]<br />[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]<br />[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

{{Mākslinieka infokaste
| name          = Ruperts Bindenšū
| image         = 
| imagesize     = 300px
| caption       = 
| birthname     = 
| birthdate     = {{dat|1645}}
| location      = [[Strasbūra]]s brīvpilsēta (tagad {{FRA}})
| deathdate     = {{dat|1698}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = 
| movement      = [[Baroks]]
| famous works  = 
* [[Rīgas Sv. Pētera baznīca]]s tornis un pārbūve
* [[Danenšterna nams]]
* [[Reiterna nams]]
| patrons       = 
| awards        = 
}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alakranīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/F.02-50
|ķīm_formula=As<sub>8</sub>S<sub>9</sub>
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Orandždzeltena, sarkana
|svītra=Orandždzeltena
|habituss=Graudains materiāls, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 2.390 n<sub>γ</sub> = 2.520
|pleohroisms=nav
|blīvums=3,43
}}
__NOTOC__

'''SIA "Centrālā laboratorija"''' ir [[Latvija|Latvijā]] akreditēta privāta [[laboratorija]], kas dibināta 1994. gadā un šobrīd aptver 79 filiāles un nodarbina vairāk kā 771 darbiniekus visā Latvijā. Tās galvenā mītne atrodas [[Šarlotes iela (Rīga)|Šarlotes ielā]] 1B, [[Rīga|Rīgā]].

Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Malāvija|Malāvijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Malāvijas ir iekļautas '''2 vietas''' (1 kultūras objekts un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/mw Malāvija]</ref>. Malāvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja [[1982]]. gada [[5. janvāris|5. janvārī]].

pie [[Ziemeļu forti]]em]]
'''Kureļa grupa''' bija latviešu militārais formējums [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara laikā]]. Tas tika izveidots 1944. gada jūlijā no Rīgas apriņķa aizsargiem ar oficiālu mērķi vācu atkāpšanās gadījumā aizstāvēt Daugavu starp Pļaviņām un Ķegumu un organizēt partizānu vienības padomju aizmugurē. Grupas vadība bija saistīta [[Latvijas Centrālā padome|Latvijas Centrālo padomi]] un bija iecerēts, ka tā varētu stāties jaunveidojamās Latvijas valdības rīcībā.

{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca<sub>4</sub>(Y,Ce)<sub>2</sub>(Ti,Al,Fe+++,[ ])<sub>2</sub>[Si<sub>4</sub>B<sub>4</sub>O<sub>22</sub>](OH)<sub>2</sub>
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.750 - 1.761 n<sub>γ</sub> = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

{{Commonscat|Sport in Vietnam}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alakranīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/F.02-50
|ķīm_formula=As<sub>8</sub>S<sub>9</sub>
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Orandždzeltena, sarkana
|svītra=Orandždzeltena
|habituss=Graudains materiāls, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 2.390 n<sub>γ</sub> = 2.520
|pleohroisms=nav
|blīvums=3,43
}}
__NOTOC__

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskā kompānija
| attēls                   = In Good Company movie.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Good Company''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Lorenss Presmens]]
* Pols Veitzs
| scenārija autors         = Pols Veitzs
| galvenajās lomās         = 
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toufers Greiss]]
* [[Deniss Kveids]]
| mūzika                   = 
* [[Stīvens Trasks]]
* [[Deimiens Raiss]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Depth of Field]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|6||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-company-2004-1|title=In Good Company|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingoodcompany.htm|title=In Good Company (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Lieliskā kompānija"''' ({{val|en|In Good Company}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toufers Greiss]] un [[Deniss Kveids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

[[Kategorija:Hroms]]
[[Kategorija:Sāļi]]

'''25. februāris''' ir gada 56. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 309 (310 garajā gadā) dienas.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Palanga
|nickname = Vasaros sostinė (''Vasaras galvaspilsēta'')
|settlement_type= Pilsētas pašvaldība
|pushpin_map            =Lithuania 
|pushpin_label_position = <!-- the position of the pushpin label: left, right, top, bottom, none -->
|pushpin_map_caption    = Atrašanās vieta Lietuvā
|image_shield = Coat of arms of Palanga (Lithuania).svg
|image_skyline= Palanga by Augustas Didzgalvis.jpg 
|image_caption = 
|latd=55|latm=55|lats=|latNS=N|longd=21|longm=4|longs=|longEW=E|
|coordinates_display= inline,title
|coordinates_type =region:LT_type:city(17600)
|subdivision_type =[[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name ={{LTU}}
|subdivision_type1=[[Lietuvas reģioni|Etnogrāfiskais&nbsp;reģions]]
|subdivision_name1=[[Žemaitija]]
|subdivision_type3=Pašvaldība
|subdivision_name3=Palangas pilsēta pašvaldība
|parts_type = Seņūnijas
|parts_style = para
|p1= [[Sventāja]]
|p2= [[Būtiņģe]]
|established_date =1161
|established_title= Pirmoreiz minēta
|established_date2 = 1791
|established_title2= Pilsētas tiesības
|population_total = 15385
|population_density_km2 =223
|population_as_of = 2018
|area_total_km2   = 79
|population_footnotes=
|website=http://www.palanga.lt
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
}}

'''Himātijs''' bija garš [[Senā Grieķija|sengrieķu]] apmetnis ar platām ielocēm. To aplika ap ķermeni, tā lai viena roka paliktu brīva, bet uz pleca to sastiprināja ar saspraudēm (fibulām). Himātiju parasti vilka pāri [[Hitons|hitonam]].

[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

{{Upes infokaste
| nosaukums          = Hopjora
| citvalsts          = 
| citnosaukums       = 
| citvaloda          = ru
| citvaloriģin       = Хопёр
| attēls   = Hoper sla.jpg
| paraksts    = Hopjora Volgogradas apgabalā
| attēla_izmērs      =
| vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa
| kartes_paraksts   = 
| reljefs           = jā
| garums            = 979
| garums_latvijā    = 
| iztekas_augstums  = 215
| ietekas_augstums  = 49
| kritums           = 
| caurtece          = 150
| gada_notece       = 
| baseins           = 62 100
| baseins_latvijā   = 
| izteka             = Viduskrievijas augstiene, pie [[Penza|Penza]]s
| ieteka             = [[Dona]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = 
| pietekas      = 
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=02 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=44 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=19 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=26 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=42 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=31 | iet_gar_EW=E
}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abernatijīts
|attēls=
|klase=[[Arsenāts]], uranilfosfātu un uranilvanadātu apakšklase, metaotunīta grupa
|ŠtruncaID=7/E.02-150
|ķīm_formula=K<sub>2</sub>(UO<sub>2</sub>)<sub>2</sub><nowiki>[</nowiki>AsO<sub>4</sub><nowiki>]</nowiki><sub>2</sub>·6H<sub>2</sub>O
|singonija=[[tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Dzeltena
|svītra=Bāli dzeltena
|habituss=Plātņveida
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Trausls
|cietība=2,5-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,44
}}

'''Bankrots''' ir juridiskas personas [[maksātnespēja|maksātnespējas]] procesa stāvokļa risinājums. Ja tiek atzīta [[maksātnespēja]], [[parādnieks|parādnieka]] [[uzņēmums]] tiek likvidēts un līdzekļi, kas iegūti no atsavinātās mantas un [[īpašums|īpašumiem]], tiek atdoti [[kreditors|kreditoriem]]. Bankrota procedūru parasti uzsāk maksātnespējas administrators, kurš vēlāk iesniedz pieteikumu tiesai par maksātnespējas procesa pabeigšanu sakarā ar bankrota procedūras pabeigšanu. Bankrota mērķis ir pēc iespējas pilnīgāk apmierināt kreditoru prasījumus un likvidēt parādnieku.

(''Leocarpus fragilis'')]]
'''Gada gļotsēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2023. gada izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://izklaide.tv3.lv/dzivesstils/dzivnieki/pazino-2023-gada-seni-un-glotseni/ |title=Paziņo 2023. gada sēni un gļotsēni |access-date={{dat|2023|01|11||bez}} }}</ref> Lai gan [[gļotsēnes]] vairs neietilpst [[sēnes|sēņu bioloģiskajā valstī]], Latvijā tradicionāli ar to izpēti nodarbojas ar sēņu pētniecību — mikoloģiju saistīti cilvēki. Par Gada gļotsēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta.

[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Brasa]]
[[Kategorija:Brasa]]

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lontra provocax.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lontra
|      ģints_lv = Amerikas ūdri
|          suga = Lontra provocax
|       suga_lv = Dienvidu upesūdrs
|      binomial = Lontra provocax <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1908)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība = 
}}
'''Dienvidu upesūdrs''' jeb '''Čīles upesūdrs''' (''Lontra provocax'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji ūdenī dzīvojošs [[plēsējs]], kas pieder [[Amerikas ūdri|Amerikas ūdru ģintij]] (''Lontra'').

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kārsava
| native_name = 
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = 
| nickname = 
| motto = 
| image_skyline = Kārsavas kultūras nams.jpg
| imagesize = 
| image_caption = Kārsavas kultūras nams
| image_flag = 
| flag_link = 
| image_shield = Karsava COA.svg
| shield_link = Kārsavas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 47
| lats = 02
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 41
| longs = 05
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ludzas novads]]
| subdivision_type2 = 
| subdivision_name2 = 
| subdivision_type3 = 
| subdivision_name3 = 
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = Korsova<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Lettland Handbuch - Die Stempel und Postanstalten 1918—1940 / The Postmarks and Post Offices 1918—1940 |last=v. Hofmann |first=Harry |publisher=Harry v. Hofmann Verlag |page=124 |year=1999 |language=Vācu un angļu valodas |isbn=3763650725}}</ref><br/>{{val|de|Karsau}}<br/>{{val|ltg|Kuorsova}}
| area_total_km2 = 3.9
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Kārsava}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5717
| area_code = 
| website = 
| footnotes = 
}}
'''Kārsava''' ir pilsēta [[Latgale]]s austrumos, [[Ludzas novads|Ludzas novadā]], netālu no [[Krievija]]s robežas, agrākā [[Kārsavas novads|Kārsavas novada]] centrs. Pilsēta atrodas [[Rītupe]]s kreisajā krastā, 31 km uz ziemeļiem no [[Ludza]]s, pie [[Pēterburga]]s—[[Viļņa]]s dzelzceļa līnijas un autoceļu [[A13]], [[P48]], [[P49]] un [[P50]] krustojumā.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = 
|     vārds_orig = 
|         attēls = Jacques-Yves Cousteau.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Žaks Kusto 1976. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 25
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|   nodarbošanās = [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]]
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 4
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Žaks Īvs Kusto''' ({{val-fr|Jacques-Yves Cousteau}}, {{dat|1910|06|11|N}}—{{dat|1997|06|25|N}}) bija franču zinātnieks [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], jūras flotes virsnieks, autors dokumentālām filmām un televīzijas seriāliem par zemūdens pasauli.

{{Tilta infokaste|arhitekts=[[Gilberts Roberts]] un [[Vilijams Brauns]]|atklāts={{dat|1973|10|30}}|atrašanās vieta={{vieta|Turcija|Stambula}}|attēls=Bosphorus Bridge.jpg|augstums=165 m|garums=1560 m|latNS=N|latd=41|latm=02|lats=43|longEW=E|longd=29|longm=02|longs=04|map=Stambula|nosauk oriģinālval=''Boğaziçi Köprüsü''|nosaukums=Bosfora tilts|transporta veids=[[Automašīna]]s|šķērso=[[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumu]]}}

{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}

[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Kanādā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Kanādas rakstnieki| Rakstnieces]]

{{Commonscat|Armenia|Armēnija}}
{{catmore}}

'''Moralitē''' ir XV un XVI gs. izplatīta [[alegorija|alegoriska]] [[teātris|teātra]] forma, kurā tēli ir personificētas morālas īpašības (Pieticība, Lepnums) vai abstrakti jēdzieni (Jaunība, Zināšanas). Izrādē ļaunuma spēki (Miesa, Septiņi nāves grēki u.tml.) cīnās ar Žēlastību, Patiesību, Pieticību, arī Dievu un eņģeļiem par cilvēka dvēseli.

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Čičisteras katedrāle
| infobox_width         = 
| image                 = Chichester_Cathedral_epodkopaev.jpg
| image_size            = 
| caption               = Čičisteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              = 
| map_label             = Čičisteras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 50.8363
| longd                 = -0.7808
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumsaseksa|Čičistera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = 
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            = 
| website               = 
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1075. gads
| year_completed        = 1108. gads
| length                = 124 m
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 84 m
| materials             = 
}}
<mapframe text="Čičisteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736182"
}
</mapframe>

- planētas X hipotēzes autors.]]

{{Līča infokaste
| līcis        = Norvīdžena līcis
  | citvalsts         = <!-- citas valsts teritorijā {{XXX}}-->
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = <!-- valodas kods -->
  | citvaloriģin      = <!-- nosaukums oriģinālvalodā -->
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = GrahamIslandCloseup.png
| paraksts     = Norvīdžena līča karte
| vieta        = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| vieta2       = <!-- novads/province/apgabals; ja vairāki, caur "<br />"  -->
| vieta3       = <!-- pagasts; ja vairāki, caur "<br />"  -->
| karte        = <!-- karte kā attēls -->
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = <!-- jūra vai okeāns -->
| plat_d= 77| plat_m= 30| plat_s= | plat_NS=N 
| gar_d= 90| gar_m= 30| gar_s= | gar_EW=W
| platība      = <!-- tikai skaitli; km² -->
| platība_ha   = <!-- tikai skaitli; ha -->
| garums       = 160
| platums      = 145
| Vid_dziļums  = <!-- tikai skaitli -->
| Max_dziļums  = 
| tilpums      = <!-- tikai skaitli; kubikkilometros -->
| tilpums_m3   = <!-- tikai skaitli; kubikmetros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skaitli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = [[Greiema sala (Nunavuta)|Greiema sala]]
| pilsētas     = 
| citas_daļas  = 
}}
'''Norvīdžena līcis''' ({{val|en|Norwegian Bay}} — ‘Norvēģu līcis’) ir jūras līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies [[Karalienes Elizabetes salas|Karalienes Elizabetes salu]] grupas austrumdaļā starp [[Devona (sala)|Devonas]] salu dienvidos, [[Elsmīras sala|Elsmīras salu]] austrumos, [[Aksela Heiberga sala|Aksela Heiberga salu]] ziemeļos un [[Kornvola (sala)|Kornvolas]] salu rietumos.<ref>[https://web.archive.org/web/20040702124253/http://www.bartleby.com/69/39/N05039.html The Columbia Gazetteer of North America.  2000. Norwegian Bay]</ref> [[Kārdigana šaurums]] un [[Hellgeits]] dienvidos līci savieno ar [[Džonsa šaurums|Džonsa šaurumu]] un tālāk ar [[Bafina līcis|Bafina līci]], [[Jūrikas šaurums]] ziemeļaustrumos — ar [[Nansena šaurums|Nansena šaurumu]], [[Masi šaurums]] ziemeļrietumos — ar [[Pīrija šaurums|Pīrija]] un [[Sverdrupa šaurums|Sverdrupa]] šaurumiem, bet rietumos ziemeļos un dienvidos no Kornvolas salas no līča atzarojas [[Hendriksena šaurums|Hendriksena]] un [[Belčera šaurums|Belčera]] šaurumi. Krasti stipri izroboti; līča ziemeļaustrumos Elsmīras salā iestiepjas 120 km garais [[Baumaņa fjords]]. Līča vidū divas lielas salas — [[Greiema sala (Nunavuta)|Greiema sala]] un Bakingema sala. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu. Krasti neapdzīvoti.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde<br /> <br />Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 19,54&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5&nbsp;°C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

[[Kategorija:Dzejnieki]]
[[Kategorija:Beļģu rakstnieki|Dzejnieki]]

{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Sapņotāja no Ostendes"
| attēls           = Schmitt 04.jpg
| att_izm          = 
| image_caption    = 
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''La Rêveuse d'Ostende''
| translator       = 
| illustrator      = 
| cover_artist     = ''Leon Spilliaert'', fragments no ''Marine verte''
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           = 
| subject          = 
| genre            = īso stāstu krājums
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2007. gadā
| izdota latviski  = 
| media_type       = 
| pages            = 257
| isbn             = 978-2-253-13437-4
| oclc             = 
| masa-izmērs      = 
| preceded_by      = [[Odete Tulemonde un citi stāsti]] (2006)
| followed_by      = [[Uliss no Bagdādes]] (2008)
}}
'''"Sapņotāja no Ostendes"''' ({{val-fr|La Rêveuse d'Ostende}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] īso stāstu krājums. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2007. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

{{Citas nozīmes|ogļūdeņradi|Dekāns|dekāns}}
{{Vielas infokaste
|nosaukums = Dekāns
|attēls= <br />n-dekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>8</sub>CH<sub>3</sub>
|molmasa=142,29
|blīvums=730
|kušanas temperatūra=−27,9&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=174,1&nbsp;°C
}}

'''Pielaide''' [[Inženierija|inženierijā]] ir [[Atņemšana|starpība]] starp lielāko un mazāko novirzes robežvērtību. Novirze ir reālās [[Parametrs (tehnika)|parametra]] vērtības atšķirība no uzdotās parametra vērtības: nominālā izmēra, masas vai citiem parametriem. Pielaide var tikt uzstādīta izstrādājumu ģeometriskajiem izmēriem — ģeometriskā pielaide, kā arī mehāniskajām, fiziskajām, ķīmiskajām īpašībām — funkcionālā pielaide. Pieļaujama ir jebkura parametra vērtība, kas ietilpst ar pielaidi noteiktajā intervālā. Parasti ar pielaides jēdzienu saprot ģeometrisko pielaidi.

{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  = 
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

ar šim minerālam neraksturīgi lieliem kristāliem.]]
'''Karbonātu minerāls''' ir [[minerāls]], kas satur karbonāta [[anjons|anjonu]]: CO<sub>3</sub><sup>2-</sup>. [[Zemes garoza|Zemes garozā]] vieni no izplatītākajiem minerāliem. Visbiežāk sastopamie minerāli ir [[kalcīts]], [[dolomīts (minerāls)|dolomīts]] un [[aragonīts]], kuri veido tādus izplatītus [[iezis|iežus]] kā [[kaļķakmens|kaļķakmeni]], [[marmors|marmoru]], [[dolomīts|dolomītu]]. Šie ieži veidojas marīnos apstākļos, jūru vai okeānu gultnēs izgulsnējoties un uzkrājoties [[planktons|planktona]] organismu atliekām. Aragonītam ir liela loma bioloģijā — tas veido daudzu dzīvo organismu ārējo čaulu.

[[Kategorija:Operētājsistēmas]]
[[Kategorija:GeoWorks]]

'''25. septembris''' ir gada 268. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (269. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 97 dienas.

'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Virsaišu ūdenskritums
| photo          = Virsaišu ūdenskritums (1).jpg
| photo_width    = 
| photo_caption  = 
| map_type       = Latvija
| map_caption    =
| relief         = jā
| latd  = 57 | latm  = 5 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 33 | longs = 0 | longEW = E
| region         = 
| location       = [[Talsu novads]], [[Abavas pagasts]]
| type           = 
| elevation      =
| height         = 1,7 m
| height_longest = 
| number_drops   = 1
| width          = līdz 4 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Virbupe]]s bezvārda pieteka
| average_flow   = 
| world_rank     = 
}}
'''Virsaišu ūdenskritums''' ir 1,7 m augsts ūdenskritums [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Abavas pagasts|Abavas pagastā]]. Izvietojies [[Virbupe]]s bezvārda labā krasta pietekā pie Virsaišu mājām. Ūdenskritums izveidojies pār [[devons|augšdevona]] [[dolomīts|dolomīta]] iežiem, tā platums pavasaros un rudeņos sasniedz 4 m. Ūdenskritumu 1998. gadā atklājis (vietējiem iedzīvotājiem zināmo objektu popularizējis plašākam interesentu lokam<ref>[https://uzzini-iepazisti.lv/objekti/interesantas-vietas-latvija/virsaisu-udenskritums/ Virsaišu ūdenskritums Jaunpienācējs Latvijas ūdenskritumu saimē] uzzini-iepazisti.lv</ref>) ģeogrāfs, [[Latvijas Universitāte]]s profesors [[Ivars Strautnieks]]. Kopš 2000. gada ir aizsargājams dabas piemineklis. 2010. gadā tika izvēlēts par gada ģeoloģisko pieminekli.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=128&what=34 |title=Vides Vēstis |access-date={{dat|2016|05|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100808005837/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=128&what=34 |archivedate={{dat|2010|08|08||bez}} }}</ref>

'''18. septembris''' ir gada 261. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (262. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 104 dienas.

'''Naumova''' var būt:
* [[Naumova (ciems)|Naumova]] — apdzīvota vieta Alūksnes novada Pededzes pagastā;
* [[Naumova (upe)|Naumova]] — upe Latvijā, Kūdupes pieteka;
* [[Darja Naumova]] (''Дар’я Сяргееўна Навумава''; dzimusi 1996. gadā) — baltkrievu svarcēlāja;
* [[Marija Naumova]] — Latvijas dziedātāja (dzimusi 1973. gadā);

'''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Čāndlers Bings
| series = ''[[Friends]]''
| image = 
| caption = 
| first = "The Pilot" <br />(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2" <br />(10.18 sērija)
| family = Nora Binga <small>(māte)</small><br />Čārlzs Bings <small>(tēvs)</small>
| spouse = [[Monika Gellere]] <br /><small>(2001–pašlaik)</small>
| children = Ērika Binga <br /><small>(adoptētā meita)</small> <br />Džeks Bings <br /><small>(adoptētais dēls)</small>
| occupation = 
| portrayer = [[Metjū Perijs]]
| creator = Deivids Kreins <br />Marta Kaufmane
}}

[[Kategorija:Mērvienības]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb = 
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

{{vikisaites+}}

{{Commonscat|Film directors}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Frīdrihs Canders
|     vārds_orig = ''Friedrich Zander''
|         attēls = Stamps of Latvia, 2012-22.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887 
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Kislovodska|Kislovodskā]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Artūrs Canders
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas = Rūpnīcas «[[Provodņiks]]» (Rīgā) un «Motors» (Maskavā), Centrālais konstruktoru birojs «Aviatrest», Aviācijas motorbūves institūts
|     alma_mater = Dancigas augstākā tehniskā skola, [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[inženierija]], raķešbūve
|    pasniedzēji = [[Pauls Valdens]]
|       studenti = [[Sergejs Koroļovs]]
|     sasniegumi = Izgudrojis reaktīvo dzinēju, kas darbojās ar [[sašķidrinātais skābeklis|sašķidrināto skābekli]] un benzīnu. Radījis kosmisko lidojumu teoriju.
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]

'''Brūce''' ({{val-la|vulnus}}) ir [[āda]]s, [[gļotāda]]s vai dziļāk esošo [[Audi|audu]] un iekšējo [[Orgāns|orgānu]] veseluma mehānisks bojājums ar vienlaikus bojātiem ārējiem apvalkiem.<ref name="Gostischev2002"/>

{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 100
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 30
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Fm
|             atommasa = [257]
|   valences elektroni = [Rn]5f<sup>12</sup>7s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = 
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 1800 K (1527&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 
}}

{{Militārpersonas infokaste
 |        platums = 
 |          vārds = Oto Vehters
 |     vārds_orig = ''Otto Wächter''
 |         attēls = Otto von Wachter.jpg
 |     att_izmērs = 
 |  att_nosaukums = 
 | dz_gads       = 1901
 | dz_mēnesis    = 07
 | dz_diena      = 08
 | dz_vieta      = [[Vīne]], [[Austroungārijas impērija]] 
 |         m_gads = 1949
 |      m_mēnesis = 07
 |        m_diena = 14
 |        m_vieta = [[Roma]], [[Itālija]]
 |      pilsonība = 
 |        tautība = [[Vācieši|Vācietis]]
 |       paraksts = 
 |         pakāpe = SS-Grupenfīrers
 | dienesta_laiks = (1933-1945)
 |         valsts = 
 |      struktūra = 
 |        vienība = ''[[Waffen-SS]]''
 |   nodarbošanās = 
 |      komandēja = 
 |         kaujas = 
 |    apbalvojumi = 
 |      izglītība = 
 |     cits_darbs = 
 |    kategorijas = 
}}
'''Oto Gustavs fon Vehters''' ({{val|de|Otto Gustav von Wächter}}; dzimis {{dat|1901|07|08}}, miris {{dat|1949|07|14}}), reizēm zināms arī kā '''Oto Vahters''' bija [[advokāts]] un augsta ''[[SS]]'' un [[Nacistiskā Vācija|Nacistiskās Vācijas]] partijas amatpersona. Aktīvi piedalījies [[Holokausts|Holokaustā]], organizējis ieslodzīto nogādāšanu koncentrācijas nometnēs un noindēšanu gāzes kamerās.{{nepieciešama atsauce}}

'''Metāli''' ({{val|el|μέταλλον}} (''métallon'') — ‘[[raktuves]]’)<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=476}}</ref> ir tādu elementu veidotās [[vienkārša viela|vienkāršās vielas]] vai to [[sakausējums|sakausējumi]], kam piemīt metāliskas īpašības (salīdzinoši laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrovadītspēja]], metālisks spīdums, plastiskums u.c.). Metāliem raksturīgs īpaša veida [[kristālrežģis]], kurā liela daļa [[vērtības elektroni|vērtības elektronu]] ir visiem [[atomi]]em kopīgi un var brīvi pārvietoties. [[Ķīmiskā saite|Ķīmisko saiti]], kurai raksturīga atomu sasaiste ar šādu brīvo elektronu palīdzību, sauc par [[metāliskā saite|metālisko saiti]]. Metāliskas īpašības piemīt lielākajai daļai no pazīstamajiem ķīmiskajiem elementiem. Metālu [[sakausējums|sakausējumi]] ir nozīmīgi [[konstrukcija|konstrukciju]] materiāli. Ķīmiskajos savienojumos metāliem var būt tikai pozitīvas [[oksidēšanas pakāpe]]s, atšķirībā no [[nemetāli]]em, kam var būt arī negatīvas vērtības. Lielākā daļa metālu brīvā veidā nav stabili un oksidējas ([[korozija|korodē]]), veidojot stabilākus savienojumus. Metāliem parasti tiek pievienoti citi metāli, lai uzlabotu to izturību un citas īpašības.

krūms]]
'''Krūms''' jeb '''krūmājs''' ir [[augi|augu]] dzīvības forma; tie ir [[Koksne|kokaini]], [[daudzgadīgi augi]], kuru augstums ir intervālā no 0,8 līdz 6 [[metrs|metriem]].<ref name="">{{ru ikona}} [http://www.ecosystema.ru/07referats/slovgeo/393.htm КУСТАРНИК: ГЕОГРАФИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ]</ref> Atšķirībā no [[koks|kokiem]], krūmi parasti aug cieši blakus viens pie otra, tiem nav izteikts viens [[stumbrs]] un to dzīves garums ir no 10 līdz 20 gadiem.

'''Madrigāls''' var būt:
* [[Madrigāls (mūzika)|Madrigāls]] mūzikā — vokāls daudzbalsīgs skaņdarbs ar laicīgu saturu,
* [[Madrigāls (literatūra)|Madrigāls]] literatūrā — itāliešu vienstrofas dzejolis, sākotnēji ar idillisku saturu.

{{catmore|Nitrāti}}
{{Commonscat|Nitrates}}

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>CHOH
|molmasa=60,10 
|blīvums=780 
|kušanas temperatūra=185 K (-88&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=355 K (82&nbsp;°C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju. 

{{Citas nozīmes|astronomisko koordinātu|Deklinācija|deklinācija}}

'''Galvanometrs''' ir ierīce, ar kuru [[Mērīšana|mēra]] vāju [[Līdzstrāva|līdzstrāvu]] un nosaka tās virzienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://illustrationprize.com/lv/86-difference-between-galvanometer-amp-ammeter.html|title=Viss par elektrību un elektroniku|website=illustrationprize.com|access-date=30.03.2021}}</ref> [[Skala]] var būt graduēta gan [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]], gan [[Spriegums|sprieguma]], gan citu [[Fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] [[Mērvienība|mērvienībās]], iedaļu var arī nebūt, ja nosakāma tikai [[līdzstrāva]]s esamība un virziens, tad to sauc par '''galvanoskopu'''.

{{Purva infokaste
| nosaukums       = Medema purvs
| attēls          = Stunīšu ezers- aero photo - panoramio.jpg
| attēla apraksts = [[Stūnīšu ezers]] un Medema purvs
| citi nosaukumi  = 
| atrašanās vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]] un [[Ķekavas pagasts]]
| tips = [[augstais purvs]], [[zemais purvs]]
| platība = 3400 ha
| lat_d             = 56.86667
| long_d            = 24.03333
| augi = [[sfagni]], [[grīšļi]], [[parastais baltmeldrs]], [[rasenes]], [[purva šeihcērijas]], [[polijlapu andromedas]], [[trejlapu puplakši]], [[purva cūkauši]]<ref name="rekreativais turisms">[http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2016/03/Medema_purva_Petijums_2015.pdf Rekreatīvā tūrisma attīstības iespēju izvērtēšana Medema purvā un tam pieguļošajās meža teritorijās], Juris Smaļinskis, 2015. Atjaunināts: {{Dat|2017|04|19}}.</ref>
| dzīvnieki = [[staltbrieži]], [[alnis|aļņi]], [[stirnas]], [[lapsas]], [[zaķi]], [[bebri]]<ref>[http://www.marupe.lv/objects/medema-purvs-un-mezs/ Medema purvs un mežs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170817071248/http://www.marupe.lv/objects/medema-purvs-un-mezs/ |date={{dat|2017|08|17||bez}} }}, marupe.lv. Atjaunināts: {{Dat|2017|04|19}}.</ref>
| ezeri = 
| akači = 
}}
'''Medema purvs''' ir [[purvs]] [[Rīga]]s dienvidu daļā [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimē, [[Mārupes novads|Mārupes novada]] austrumu daļā, [[Olaines novads|Olaines novada]] ziemeļu daļā un [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] ziemeļrietumu daļā starp [[Jaunmārupe|Jaunmārupi]] un [[Baloži]]em. Purva vidusdaļā atrodas [[Autoceļš A8 (Latvija)|autoceļš A8]], [[Stūnīši]] un [[Medemciems]].

{{Ēkas infokaste
| name                = Ungārijas Zinātņu akadēmija
| native_name         = Magyar Tudományos Akadémia
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| status              = 
| image               = Budapest,_Magyar_Tudományos_Akadémia_24.jpeg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = Zinātņu akadēmijas ēka Budapeštā, Donavas krastmalā
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[neorenesanse]]
| structural_system   = 
| cost                = 
| ren_cost            = 
| client              = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| landlord            = 
| location            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| address             = 
| location_town       = 
| location_country    = 
| pushpin_map         = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| latd  = 47.501078 | latNS  = N
| longd = 19.0465 | longEW = E
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| pushpin_image       = 
| pushpin_relief      = 
| map_size            = 
| map_label           = Ungārijas Zinātņu akadēmijas ēka
| label_position      = 
| mark                = 
| mark_width          = 
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 1865. gads
| renovation_date     = 
| demolition_date     = 
| destruction_date    = 
| height              = 
| architectural       = 
| tip                 = 
| antenna_spire       = 
| roof                = 
| top_floor           = 
| observatory         = 
| other_dimensions    = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| seating_type        = 
| seating_capacity    = 
| elevator_count      = 
| architect           = [[Frīdrihs Augusts Štīlers]]
| architecture_firm   = 
| structural_engineer = 
| services_engineer   = 
| civil_engineer      = 
| other_designers     = 
| quantity_surveyor   = 
| main_contractor     = 
| awards              = 
| designations        = 
| ren_architect       = 
| ren_firm            = 
| ren_str_engineer    = 
| ren_serv_engineer   = 
| ren_civ_engineer    = 
| ren_oth_designers   = 
| ren_qty_surveyor    = 
| ren_awards          = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = {{URL|https://mta.hu/}}
| embedded            = 
| references          = 
}}

'''4. novembris''' ir gada 308. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (309. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 57 dienas.

{{infokaste+}}

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Vilhelms Ostvalds
| vārds_orig = ''Wilhelm Ostwald''
| attēls = Wilhelm Ostwald.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1932
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Leipciga]], [[Veimāras Republika|Vācija]]
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts = 
| darba_vietas = 
| alma_mater = 
| zinātne = [[ķīmija]]
| pasniedzēji = 
| studenti = [[Pauls Valdens]]<br />[[Valters Nernsts]]
| sasniegumi = Ostvalda atšķaidīšanas likums, Ostvalda process, [[Mols|mola]] jēdziens
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] ([[1909]])
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}

s armijas kājnieki maršē uz fronti [[Pirmais pasaules karš|Pirmajā pasaules karā]]]]
'''Kājnieki''' militārajā jomā ir [[karaspēks|karaspēka]] veids, kas kaujas darbību veic, [[karavīrs|karavīriem]] pārvietojoties ar kājām. Mūsdienu [[karaspēks|bruņotajos spēkos]] kājnieki veido sauszemes spēku kodolu.

[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

{{infokaste+}}

pierādījums]]
'''Pierādījums''' [[matemātika|matemātikā]] ir konkrēta apgalvojuma [[loģika|loģisks]] pamatojums, izmantojot iepriekš zināmus citus apgalvojumus. Pierādījumi tiek izmantoti [[teorēma|teorēmu]] pamatojumos, dažādu matemātisku uzdevumu risināšanā, īpaši [[ģeometrija|ģeometrijā]] un tamlīdzīgās nozarēs. Pastāv dažādi pierādījumu veidi, piemēram, tiešais pierādījums, [[pierādījums no pretējā]], [[matemātiskā indukcija|matemātiskās indukcijas]] princips. Ja apgalvojumu nevar pierādīt un arī nevar noliegt, tad to sauc par [[hipotēze|hipotēzi]].

{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Emīls Dirkems
|          vārds_orig = Émile Durkheim
|              attēls = Emile Durkheim.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1858
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Epināla|Epinālā]], [[Francija|Francijā]]
|              m_gads = 1917
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]], Francijā
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = {{FRA}}
|             tautība = Francijas ebrejs
|            paraksts = 
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[socioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =   
}}

{{cita nozīme|ogļūdeņražiem|organizāciju|Palestīnas Atbrīvošanas organizācija}}
'''Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži''' ('''PAO''') jeb '''policikliskie arēni''' ir [[ogļūdeņraži]], kuru [[molekula]]s satur divus vai vairākus [[benzols|benzola]] gredzenus.

{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Sējas jeb lapu mēnesis”]]
'''Maijs''' ({{val|la|mensis Maius}}, par godu Senās Romas dievietei [[Maija (mitoloģija)|Maijai]]) ir [[gads|gada]] piektais [[mēnesis]] un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 [[diena]]. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''lapu''' vai '''sējas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''ziedu mėnuo'' bet mūsdienās — ''gegužė''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Maijs ir pēdējais [[pavasaris|pavasara]] mēnesis. Tie cilvēki, kuri ir dzimuši līdz [[20. maijs|20. maijam]] pēc [[horoskops|horoskopa]] ir [[vērsis (zodiaka zīme)|vērši]], bet pēc šī datuma dzimušie ir [[dvīņi (zodiaka zīme)|dvīņi]].

glezna "Mozus ar desmit baušļiem".]]
'''Desmit baušļi''' jeb '''dekalogs''' (ivr. עשרת הדברות — ''aseret-a-dibrot'', bur. "desmit izteikumi"; sengr. ''δέκα λόγοι'' — ''dekalog'', burt. "desmitvārdi") — 10 ticības pamatdogmas [[Jūdaisms|jūdaismā]] un [[Kristietība|kristietībā]], kurus, saskaņā ar Bībeles [[Vecā Derība|Veco Derību]] (2. Mozus 34:28) [[Pravietis|pravietim]] [[Mozus|Mozum]] devis [[Dievs]] Sinaja kalnā, iegravētus 2 akmens plāksnēs, lai dotu senebrejiem ticības pamatu.

{{Commonscat|Algorithms|algoritmi}}

[[Kategorija:Ķīmija]]
[[Kategorija:Zinātnes vēsture]]

'''Nikolss''' var būt:

{{DEFAULTSORT:Edamie augi}}
[[Kategorija:Augi pēc lietojuma]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

[[Kategorija:Šahs]]

{{Likumdevēja infokaste
| background_color   = #cf2c25
| text_color   = #b6b6b6
|name          = Turcijas Lielā nacionālā asambleja
|coa_pic       = Seal of the Turkish Parliament (Türkiye Büyük Millet Meclisi).svg
|coa_res       = 256px
|native_name   = Türkiye Büyük Millet Meclisi
|session_room  =
|house_type    = Vienkamera
|leader1_type  = Premjerministrs
|leader1       = [[Redžeps Tajips Erdogans]] 
|party1        = [[Taisnības un attīstības partija]]
|election1     = {{dat|2003|3|14|ģ|bez}}
|leader2_type  = Spīkers
|leader2       = ''Numan Kurtulmuş''
|election2     = {{dat|2023|6|7|ģ|bez}}
|party2        = 
|members       = 600
|political_groups1      = 
|last_election1     = {{dat|2023|5|14|N|bez}}
|meeting_place = {{vieta|Turcija|Ankara}}
|website       = {{URL|http://www.tbmm.gov.tr/}}
}}
'''Turcijas Lielā nacionālā asambleja''' ([[turku valoda|turku]]: '''Türkiye Büyük Millet Meclisi''', vai '''TBMM''', sarunvalodā parasti saukta par ''Meclis'' — "sanāksme", "saiets", līdzīgi latviešu "Saeima") ir [[Turcija]]s [[parlaments]] un vienīgais institūts, kam [[Turcijas konstitūcija|Turcijas konstitūcijā]] dota [[likumdošana|likumdevēja vara]]. TBMM dibināta {{Dat|1920|4|23}}, [[Ankara|Ankarā]], [[Turcijas neatkarības karš|Turcijas neatkarības kara]] laikā. Parlamenta izveide bija [[Mustafa Kemals Ataturks|Mustafa Kemala Ataturka]] plānu pamatā, kad [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās, uz sabrukušās [[Osmaņu impērija]]s pamatiem tika veidota jauna valsts.

'''Prognoze''' ({{val|el|πρόγνωσις}} — 'paredzēšana, pareģošana') ir nākotnes [[pareģojums]] ar zinātnisku [[metode|metožu]] palīdzību vai pats pareģojuma [[rezultāts]]. Prognoze pēc būtības ir jebkura [[process|procesa]] paredzamā turpinājuma izklāsts, izmantojot [[zināšanas]] par šiem procesiem.

{{Commonscat|Planetary science|Planetoloģija}}

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Rūta Kazāka
| vārds_orig = 
| attēls = 

[[Kategorija:Oksidētāji]]
[[Kategorija:Skābes]]

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Kalcija oksīda kristālrežģis<br /><br />Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=2850&nbsp;°C
}}

[[Kategorija:Dabas vielas]]
[[Kategorija:Uzturvielas]]

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Ftalskābes izomēru struktūrformulas 
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>(COOH)<sub>2</sub>
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m<sup>3</sup><br />''m''-ftalskābei 1526 kg/m<sup>3</sup><br />''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210&nbsp;°C<br />''m''-ftalskābei 346&nbsp;°C<br />''p''-ftalskābei 402&nbsp;°C 
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās<br />''m''-ftalskābe - sublimējas<br />''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>(COOH)<sub>2</sub>) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

[[Kategorija:Norvēģijas cilvēki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Soundcloud''
| logo_attēls          = 
| lapas_attēls         = 
| lozungs              = 
| veids                = Mūzikas [[straumēšana]]s, [[Sociālie mediji|kopienas]]
| valsts               = dibināta [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]; galvenā mītne [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]
| īpašnieks            = ''SoundCloud Limited''
| izveidotāji          = Aleksandrs Jungs, Ēriks Vālforss
| darbību_uzsāka       = 2007. gada augustā
| darbību_beidza       =
| valodas              = 
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = nepieciešama, lai augšupielādētu un publicētu
| reģistrēti_lietotāji = 
| popularitāte         = 
| mājas_lapa           = {{URL|soundcloud.com}}
}}
'''''SoundCloud''''' ir 2007. gada augustā [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] dibināta mūzikas [[straumēšana]]s platforma. Tās galvenā mītne atrodas [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. ''Soundcloud'' vietnē ir vairāk nekā 76 miljoni reģistrētu lietotāju un 175 miljoni unikālo mēneša klausītāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://expandedramblings.com/index.php/soundcloud-statistics/|title=16 Amazing SoundCloud Statistics|date=2016. gada 24. jūnijā|publisher=DMR|language=angļu valoda|access-date=2019-08-04}}</ref> Platformā pieejami abonēšanas pakalpojumi mūziķiem (''SoundCloud Pro'') un klausītājiem (''SoundCloud Go''). Platforma ir populāra arī [[raidieraksts|raidierakstu]] veidotāju vidū.

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|autors=All.|suga_lv=Augstais grīslis|suga=Carex elata|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex elata inflorescens (09).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex elata}}
'''Augstais grīslis''' ({{val-la|Carex elata}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] diezgan bieži sastopama visā teritorijā, pārmitrās vietās [[Pļava|pļavās]], [[Purvs|purvos]], ūdenstilpju krastos un gar applūstošām ieplakām mežos un krūmājos.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fickaraldo
| operators = 
| attēls = Fitzcarraldo.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors = [[Verners Hercogs]]
| producents = * Verners Hercogs
* [[Luckis Stipetičs]]
| scenārijs = Verners Hercogs
| aktieri = * [[Klauss Kinskis]]
* [[Klaudija Kardināle]]
* [[Hosē Levgojs]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Fitzcarraldo''
| studija = * ''[[Verners Hercogs|Werner Herzog Filmproduktion]]''
* ''Pro-ject Filmproduktion''
* ''Filmverlag der Autoren''
* ''[[ZDF]]''
* ''Wildlife Films Peru S.A., Iquitos''
| montāža = 
| izplatītājs = ''Filmverlag der Autoren''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|3|5|Rietumvācija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{PER}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ašaninku valoda|ašaninku]]
| budžets = 14 miljoni [[Vācijas marka]]s
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Fickaraldo"''' ({{Val|de|Fitzcarraldo}}) ir 1982. gada [[Rietumvācija]]s episka [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klauss Kinskis]], [[Klaudija Kardināle]] un [[Hosē Levgojs]].

{{BioTakso infokaste|binomial=Castanea pumila|autors=|attēls=AlleghenyChinquapin-IMG 2803.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Castanea|ģints_lv=Kastaņas|suga=Castanea pumila|suga_lv=Zemā kastaņa|izplatība=|kategorijas=nē|attēls2=Castanea pumila kz05.jpg}}'''Zemā kastaņa''' ({{Val-la|Castanea pumila}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas]] dienvidaustrumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://explorer.natureserve.org/Taxon/ELEMENT_GLOBAL.2.137550/Castanea_pumila|title=NatureServe Explorer 2.0|website=explorer.natureserve.org|access-date=2022-09-03|archive-date=2022-12-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20221228195017/https://explorer.natureserve.org/Taxon/ELEMENT_GLOBAL.2.137550/Castanea_pumila}}</ref>

piemineklis [[Kijiva|Kijivā]] (2013)]]
'''Dekomunizācija''' ir pasākumu un darbību kopums valsts un sabiedrības atbrīvošanai no [[Komunisms|komunistiskās ideoloģijas]] ietekmes un sekām visās dzīves jomās pēc valdošo komunistisko režīmu sabrukuma.

{{Skolas infokaste
|name                   = Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola
|logo                   = 
|seal_image             = 
|image                  = Rīgas pilsētas 3. vācu pamatskola 1938.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Skolas ēka Miera ielā 62 (1938)
|location               = [[Miera iela (Rīga)|Miera iela]] 62, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             = 
|fundingtype            = 
|type                   = 
|map_type               = Rīga
|map_caption            = 
|map_alt                = 
|map_size               = 
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 06 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08 | longs = 09 | longEW = E
|opened                 = 
|headmaster             = Karīna Brikmane
|staff                  = 
|teaching_staff         = 39
|employees              = 
|grades                 = 1.-12.
|years                  =
|students               = 327 (2017)
|language               = latviešu, krievu, [[ivrits]]
|revenue                = 
|homepage               = http://www.revs.lv
}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ferdinands Valters  
|     vārds_orig = ''Ferdinand Walter''
|         attēls = Ferdinands Valters.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =  
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1801
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1869 
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Pernigele]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna Fovelina
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}

ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}

'''Putekšņlapa''' ir daļa no [[Ziedaugi|ziedauga]] [[Zieds|zieda]], zieda [[Vīrišķais dzimums|vīrišķais]] [[Reproduktīvā sistēma|reproduktīvais orgāns]], kas ražo [[putekšņi|putekšņus]]. Putekšņlapa sastāv no pavediena un [[dziedzeris|dziedzera]], kurā veidojas putekšņu [[graudi]]. Katrā no 4 putekšnīcas ligzdiņām veidojās mikrosporas, kas pārveidojas par putekšņiem. Šos putekšņus mēdz saukt par [[ziedputekšņi]]em. Putekšņlapu skaits augos mainās, sākot ar vienu, beidzot ar vairākiem tūkstošiem, piemēram, [[kaktuss|kaktusam]]. Putekšņlapas savā starpā var saaugt. Ķirbjveidīgiem un asterveidīgajiem augiem putekšņlapas saaug pilnībā. Atkarībā no auga, vai zieda, putekšņlapas var būt piestiprinātas pie ziedlapiņām, vai kādas citas zieda daļas.<ref>Terminoloģijas vārdnīca bioloģijā, 1962. gads, 367. lpp</ref>

{{Senvietas infokaste
| name           = Heksamilions
| native_name    = {{gree|Εξαμίλιον τείχος}}
| image          = Heksamilions.JPG
| image_size     = 
| caption        = Heksamilions
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 55| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 58| longs = 21| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Šaurums
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Bizantija
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = Drupas
| management     = 
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Heksamilions''' ({{val|grc|Εξαμίλιον τείχος}} — 'sešjūdžu siena') ir [[aizsargmūris]], kas tika uzcelts šķērsām pāri visam [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], lai aizsargātu vienīgo sauszemes ceļu, kas savieno [[Peloponēsa|Peloponēsu]] ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]].

{{VietasKarte
 |Klusais okeāns
 |label= Tasmana ieplaka
 |position=right
 |width=300
  |latNS = S|latd = 47|latm = 0|lats = 0
  |longEW = E|longd = 157|longm = 0|longs = 0
 |float=right
 |caption=Tasmana ieplaka Klusā okeāna kartē
|relief= jā
}}
'''Tasmana ieplaka''' jeb '''Austrumaustrālijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, [[Tasmana jūra]]s dienviddaļā.<ref>{{PZT|72|Austrumaustrālijas lielieplaka}}</ref> Izvietojusies starp [[Tasmana plato]] rietumos, [[Austrālija]]s kontinenta nogāzi ziemeļrietumos, [[Lorda Hava grēda|Lorda Hava grēdu]] ziemeļos, [[Jaunzēlande]]s kontinentālo masīvu austrumos, [[Makvorija grēda|Makvorija grēdu]] dienvidaustrumos, [[Indijas—Antarktidas grēda|Indijas—Antarktīdas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] dienvidrietumos. Ieplakas garums >2400 km, platums — ap {{nobr|1500 km}}. Vidējais dziļums ap {{nobr|4200—4800 m}}, maksimālais — {{nobr|5994 m}} (pēc citiem datiem — {{nobr|6015 m}} vai {{nobr|5604 m}}). Gultnē sarkanais [[māls]], reljefs paugurains ar daudziem [[gajots|gajotiem]].

{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Albanuss
|     vārds_orig = ''August Albanus''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Beiha pie Leipcigas, [[Saksija]]<br />([[Brandisa]], {{GER}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = 
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Johans Lēberehts Albanuss, māte - Frīderīke Ernestīne, dzim. Flahta
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Agnese Karolīne Rauerte (''Agnes Karoline Rauert'')
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

'''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

'''Kategoriju vadība''' ir sortimenta pārvaldīšanas process, kurā katra preču kategorija tiek izskatīta kā neatkarīga biznesa vienība. Vēsturiski tiek uzskatīts, ka kategoriju vadība ir [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāju]] veidots jēdziens, kad mazumtirgotājs sadala produktus un preču zīmes pa preču kategorijām — preču grupām, kurās ir ietvertas līdzīgas preces, ar mērķi atvieglot sortimenta pārvaldīšanas procesu. Par preču kategoriju tiek uzskatīti, piemēram, cepumi vai limonādes, vai veļas pulveri, kas nav pārtikas preču kategorija.

'''Latviešu dzeja''' ir nozīmīga [[latviešu rakstniecība]]s vēstures sastāvdaļa kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrās puses, daudzi dzejnieki bijuši nacionāli nozīmīgi publicisti un politiski darbinieki.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Viļums Vēveris
|     vārds_orig = 
|     dz_dat_alt =
| attēls         = Veveris.jpg
| attēla izmērs  = 150px
| komentārs      = Viļums Vēveris
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Berlīne]]
|      pilsonība = 
|   dzīves_vieta = [[Rīga]] - [[Berlīne]] - [[Ķelne]]
|        tautība = [[latvietis]]
|   nodarbošanās = aktieris, režisors
}}
'''Viļums Vēveris''' (1881—1910) bija latviešu aktieris un režisors Jaunajā Latviešu teātrī un dažādos Vācijas teātros. Viņš ir viens no 20. gadsimta sākuma latviešu teātra modernizētājiem.

{{Skaitlis
|num = 27
|lv = Divdesmit septiņi
}}
'''27''' ('''divdesmit septiņi''')ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[26 (skaitlis)|26]] un [[28 (skaitlis)|28]].

{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f<sup>2</sup>6d<sup>1</sup>7s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = <br />Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027&nbsp;°C)
}}

'''Dikss''' var būt:
* [[Oto Dikss]] (''Otto Dix''; 1891―1969) — vācu gleznotājs un grafiķis,
* [[Valters Dikss]] (''Walter Dix''; 1986) — amerikāņu vieglatlēts.

{{cita nozīme|filmu|ASV pilsētu|Čikāga}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Čikāga"
| attēls                   = Chicagopostercast.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chicago''
| žanrs                    = mūzikls
| režisors                 = [[Robs Māršals]]
| producents               = 
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = 
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
* [[Kvīna Latifa]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|27}}
| ilgums                   = 113 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|306,7 miljoni}}
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Čikāga"''' ({{val|en|Chicago}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[mūzikls|mūzikla]] filma, kuras režisors ir [[Robs Māršals]]. Galvenās lomas attēlo [[Renē Zelvēgere]], [[Ričards Gīrs]], [[Ketrina Zeta-Džonsa]] un [[Kvīna Latifa]]. Filmas pamatā ir Boba Foses tāda paša nosaukuma [[Brodvejas teātris|Brodvejas]] [[Čikāga (mūzikls)|mūzikls]] (1975).

{{Plānošanas reģionu karte}}
'''Latgales plānošanas reģions''' ir atvasināta publiska persona, viens no pieciem [[Latvijas plānošanas reģioni]]em, kurš izveidots ar Reģionālās attīstības likumu un tās darbība tiek finansēta no valsts pamatbudžeta. Reģions aizņem [[Latvija]]s austrumu daļu un tā teritorija ietver lielāko daļu kultūrvēsturiskās [[Latgale]]s, [[Augšzeme|Augšzemi]] un [[Sēlija]]s dienvidus. Latgales plānošanas reģions ir dibināts 2006. gada augustā ar mērķi nodrošināt reģiona attīstības plānošanu, koordināciju, pašvaldību un citu valsts pārvaldes iestāžu sadarbību.<ref>[https://lpr.gov.lv/lv/padome-l2f3/info Latgales plānošanas reģions. Vispārīgā informācija]</ref>  2006. gada jūnijā LR Saeima pieņēma grozījumus “Reģionālās attīstības likumā” (spēkā no 01.08.2006.) un plānošanas reģioniem piešķīra juridisku statusu. Latgales plānošanas reģions darbojas Latvijas Republikas Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas pārraudzībā, saskaņā ar Reģionālās attīstības likumu, Teritorijas plānošanas likumu, Latgales plānošanas reģiona nolikumu un citiem spēkā esošiem normatīviem aktiem.

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .vu
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Telecom Vanuatu Limited''
|sponsors              = ''Telecom Vanuatu Limited''
|domātais-pielietojums = Ar [[Vanuatu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Vanuatu
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Galvenokārt otrā līmeņa domēni, retu reizi tiek izmantoti arī trešā līmeņa domēni
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.vunic.vu/ www.vunic.vu]
}}

{{Commonscat|Pythagoreans}}

{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1984|8|6}}
| clubs6 = {{flaga|Vācija}} [[TSG 1899 Hoffenheim|1899 Hoffenheim]]
| nationalcaps1 = 5
| name = 
| playername = Vedads Ibiševičs
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| years1 = 2003–2004
| years2 = 2004
| years3 = 2004–2006
| years4 = 2005–2006
| caps6 = 123
| goals6 = 48
| nationalyears2 = 2007–2018
| years6 = 2007–2012
| caps7 = 86
| caps8 = 26
| caps9 = 112
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[VfB Stuttgart]]
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| clubs9 = {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| goals7 = 33
| goals8 = 10
| goals9 = 35
| years7 = 2012–2016
| years8 = 2015–2016
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| birth_place = 
| goals1 = 9
| caps1 = 10
| caps2 = 3
| caps3 = 4
| caps4 = 33
| clubs1 = {{flaga|ASV}} [[St. Louis Strikers]]
| clubs2 = {{flaga|ASV}} [[Chicago Fire Premier]]
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Paris Saint-Germain F.C.|Paris Saint-Germain]]
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Francija}} [[Dijon FCO|Dijon]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Vlasevica}}
| currentclub = 
| goals2 = 3
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| goals3 = 0
| goals4 = 10
| clubs5 = {{flaga|Vācija}} [[Alemannia Aachen]]
| years5 = 2006–2007
| caps5 = 24
| goals5 = 6
| height = 188
| image = Hertha BSC vs. West Ham United 20190731 (077).jpg
| caption = Ibiševičs 2019. gadā
| nationalcaps2 = 83
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 28
| years9 = 2016–2020
| caps10 = 4
| clubs10 = {{flaga|Vācija}} [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"]]
| goals10 = 0
| years10 = 2020
| totalcaps = 425
| totalgoals = 154
}}'''Vedads Ibiševičs''' ({{Val|bs|Vedad Ibišević}}, dzimis {{Dat|1984|8|6}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]] [[futbolists]], spēlē [[Uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, bijušais [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases]] dalībnieks. Iepriekš Ibiševičs ir spēlējis [[Parīzes "Saint-Germain"|Parīzes "''Saint-Germain''"]], ''[[Alemannia Aachen]],'' [[TSG 1899 Hoffenheim|''TSG 1899 Hoffenheim'']], [[VfB Stuttgart|''VfB Stuttgart'']], [[Berlīnes "Hertha"|Berlīnes "''Hertha''"]] un [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"|Gelzenkirhenes "''Schalke 04''"]].

{{Pieturzīmes|?}}
'''Jautājuma zīme''' ('''?''') ir [[interpunkcija]]s zīme, kas parasti tiek likta [[jautājuma teikums|jautājuma teikuma]] beigās. Jautājuma zīmi izmanto arī citos nolūkos, piemēram, to liek [[iekava|iekavās]] aiz kāda [[vārds|vārda]] vai [[frāze]]s, kas tiek apšaubīta, vai [[dialogs|dialoga]] tekstā norāda uz sarunbiedra neizpratni vai izbrīnu.<ref name="ailab"/> Zīmes izskats ir radies no burta [[q]] — [[latīņu valoda|latīņu]] vārda ''quaestio'' (‘meklēt (atbildi)’) pirmā burta.

{{Personas infokaste
|          vārds = Arno Šikedancs
|     vārds_orig = ''Arno Schickedanz''
|         attēls = SchickedanzArno.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]]<br />({{GER}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = žurnālists, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = SES-4
| Nosaukums_orig         = 
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = ''SES''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[LS 1300]]
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = [[SES World Skies]], {{NED}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Space Systems/Loral]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|2|14|SK}} 19:36:36 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Briz-M]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 39/200
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = 
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             = 
| Beigu_datums           = 
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 2012-007A
| NSSDC_ID 2             = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 6180 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 22° R
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 
| Periapsīda             = 
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = [[SES-2]]
| KA_nāk                 = [[SES-5]]
}}
'''SES-4''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] bāzētās kompānijas [[SES World Skies]] [[sakaru pavadonis]], kuru palaida 2012. gada februārī. ''SES-4'' paredzēts sakaru pakalpojumu sniegšanai Atlantijas okeāna reģionā: Eiropai, Rietumāfrikai, Amerikai. To izgatavojusi kompānija [[Space Systems/Loral]], [[Loral Space & Communications]] meitas uzņēmums. ''SES-4'' ir lielākais no ''SES'' grupas pavadoņiem.<ref name="SES 2012-02-15" />

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lielvārdes Evaņģēliski luteriskā baznīca
| image                 = Lielvārdes luterāņu baznīca.JPG
| image_size            = 
| caption               = 
| map_type              = Latvija
| map_caption           = 
| map_alt               = 
| map_size              = 
| map_label             = Lielvārdes baznīca
| latd  = 56 | latm  = 42 | lats  = 40.52 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 50 | longs =  7.09 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  = 
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Lielvārde|Edgara Kauliņa aleja 21|3s=Edgara Kauliņa aleja}}
| consecration_year     = 1934
| status                = 
| functional_status     = 
| heritage_designation  = 
| leadership            = 
| website               = 
| architecture          = 
| architect             = [[Pauls Kundziņš]]
| architecture_type     = 
| architecture_style    = 
| general_contractor    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 
| year_completed        = 1932
| construction_cost     = 
| specifications        = 
| capacity              = 
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| dome_quantity         = 
| dome_height_outer     = 
| dome_height_inner     = 
| dome_dia_outer        = 
| dome_dia_inner        = 
| minaret_quantity      = 
| minaret_height        = 
| spire_quantity        = 
| spire_height          = 
| materials             = 
| embedded              = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = 
|      numurs = 2886
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Lielvārdes Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams Edgara Kauliņa alejā 21, [[Lielvārde|Lielvārdē]].<ref name="lat" /> Baznīcā darbojas Lielvārdes luterāņu draudze.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lelb.lv/lv/?ct=draudzes_lv&ie=&sr=&bu=L|title=Draudzes Latvijā|publisher=LELB|accessdate={{dat|2015|3|31||bez}}}}</ref>

{{Commonscat|Pipes|Caurules}}

[[Edvīns Holls|Edvīna Holla]] vārdā nosauktais '''Holla efekts''' apraksta [[elektriskais spriegums|elektriskā sprieguma]] rašanos [[Elektriskais vadītājs|elektriskajā vadītājā]], pa kuru plūst [[elektriskā strāva]] un kurš atrodas stacionārā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Spriegums rodas perpendikulāri gan strāvas, gan magnētiskā lauka virzienam un saucas '''Holla spriegums''' <math>U_{\mathrm{H}}</math>.

}}
{{legend|#ffc600|[[Austrumeiropa]]}}
{{legend|#0065c8|[[Baltijas valstis]]}}
{{legend|#f2553e|[[Krievijas Federācija]]}}
{{legend|#f18cbf|[[Aizkaukāzs]]}}]]
'''Pēcpadomju valstis''' jeb '''pēcpadomju telpa''' ir apzīmējums 15 valstīm ([[Armēnija]]i, [[Azerbaidžāna]]i, [[Baltkrievija]]i, [[Igaunija]]i, [[Gruzija]]i, [[Kazahstāna]]i, [[Kirgizstāna]]i, [[Latvija]]i, [[Lietuva]]i, [[Moldova]]i, [[Krievija]]i, [[Tadžikistāna]]i, [[Turkmenistāna]]i, [[Ukraina]]i un [[Uzbekistāna]]i), kas atradās [[Padomju Savienība]]s sastāvā kā [[Padomju Sociālistiskās Republikas]], bet pēc [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] kļuva neatkarīgas.

{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Aizliegtā pilsēta
| image       = Forbidden City Courtyard.jpg
| imagesize   = 300px
| caption     = 
| Country     = {{CHN}}
| Location    = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iii, iv
| ID          = 439
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 1987
| Session     = 11
| Extension   = 2004
| Danger      = 
| map_type            = Pekina
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| latd  =  39 | latm  = 54 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 26 | longEW = E
}}
'''Aizliegtā pilsēta''' ir [[Ķīna]]s imperatoru pils, kas kalpoja kā rezidence imperatoriem no [[Minu dinastija]]s līdz [[Cjinu dinastija]]i. Tā atrodas Ķīnas galvaspilsētas [[Pekina]]s centrālajā daļā, mūsdienās Aizliegtajā pilsētā atrodas Pils muzejs. Aizliegtajā pilsētā imperatori un viņu ģimenes locekļi dzīvoja gandrīz piecus gadsimtus. Objektu būvēja laika posmā no 1406. līdz 1420. gadam.

'''Dzīves jēga''' jeb '''eksistences jēga''' ir [[Filozofija|filozofiska]] un [[Gars|garīga]] problēma, kas saistīta ar eksistences galīgā mērķa, cilvēces, cilvēka kā bioloģiskās sugas, kā arī cilvēka kā indivīda mērķa definēšanu.

{{noformējums}}
'''Kazuistika''' (no {{val|la|casus}} — 'gadījums') ir gadījumu izpēte; detalizēti, pārmērīgi detalizēti; situācijas piesaistīšana.

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jaunbornes Svētā Krusta atrašanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Jaunbornes katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Jaunbornes katoļu baznīca 
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Jaunbornes baznīca
| position = left
| latd  = 55 | latm  = 51  | lats  = 51 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 55  | longs = 40 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},<br />[[Augšdaugavas novads]],<br /> [[Salienas pagasts]], [[Jaunborne]] 
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1859]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br /> Janušs Bulašs
| website               = 
| architecture_style    = 
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = 
| year_completed        = [[1859]]
| length                = 15 m
| width                 = 7 m
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = mūra
}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Zons
|     vārds_orig = ''Wilhelm Sohn''
|         attēls = Wilhelm Sohn.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Vilhelms Zons 1899. gadā.
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{RUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}
'''Vilhelms Zons''' ({{val|de|Wilhelm Sohn}}; dzimis {{dat|1872}}, miris {{dat|1912|1|12|}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Igaunija]]s [[šahs|šahists]].<ref name=EDO>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.edochess.ca/players/p1408.html |title=Sohn, Wilhelm |accessdate=2020-08-08 |work= |publisher=edochess.ca |date= |language=en }}</ref>

{{catmore}}
{{Commonscat|Chemistry|Ķīmija}}

[[Kategorija:Motocikli]]
[[Kategorija:Motorsportisti pēc sacīkšu sērijas]]

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Tomijs Hilfigers
 |    vārds_orig = ''Tommy Hilfiger''
 |        attēls = Tommy Hilfiger portrait 2009 - Tommy Hilfiger.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = Tomijs Hilfigers 2009. gadā
 |    dz_dat_alt = 
 |       dz_gads = 1951
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 24
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |     m_dat_alt = 
 |        m_gads = 
 |     m_mēnesis = 
 |       m_diena = 
 |       m_vieta = 
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = 
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = Modes dizaineris
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = 
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = 5
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}
'''Tomass Džeikobs Hilfigers''' ({{val|en|Thomas Jacob Hilfiger}}; dzimis {{dat|1951|3|24}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]), plašākai publikai zināms kā '''Tomijs Hilfigers''' (''Tommy Hilfiger'') ir amerikāņu modes dizaineris, kas plašāk pazīstams kā modes uzņēmuma ''[[Tommy Hilfiger (kompānija)|Tommy Hilfiger]]'' dibinātājs. Divas reizes precējies un ir pieci bērni. 

{{Commonscat|Death}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kas notiek krēslā
| operators = 
| attēls = What We Do in the Shadows poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = šausmu filma, komēdija
| režisors = * [[Džemeins Klements]]
* [[Taika Vaititi]]
| producents = 
| scenārijs = * Džemeins Klements
* Taika Vaititi
| aktieri = * Taika Vaititi
* Džemeins Klements
* [[Džonatans Brū]]
* [[Kori Gonsaless-Makūrs]]
* [[Stjuarts Raterfords]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|6|19|Jaunzēlande}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{NZL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1701532165/|title=What We Do in the Shadows |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Kas notiek krēslā"''' ({{Val|en|What We Do in the Shadows}}) ir 2014. gada [[Jaunzēlande]]s [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisori un scenārija autori ir [[Džeimens Klements]] un [[Taika Vaititi]]. Filma galvenās lomas atveido Džeimens Klements, Taika Vaititi, [[Džonatans Brū]], [[Kori Gonsaless-Makūrs]] un [[Stjuarts Raterfords]].

{{Militārā memoriāla infokaste
|name=Māte Dzimtene sauc
|body=
|image=
|caption=
|commemorates=[[Staļingradas kauja]]s varoņiem
|use_dates=
|location = {{vieta|Krievija|Volgograda|Mamaja kurgāns}}
|designer=[[Jevgeņijs Vučetičs]], [[Nikolajs Ņikitins]]
|inscription=
|established=
|unveiled= {{dat|1967|10|15||bez}}
|total=
|unknowns=
|commemorated=
|by_country=
|by_war=
|source=
}}
'''Māte Dzimtene sauc''' ({{val|ru|Родина-мать зовёт!}}) ir [[Staļingradas kauja]]s piemiņai veltīta [[statuja]] [[Mamaja kurgāns|Mamaja kurgānā]], [[Volgograda|Volgogradā]], [[Krievija|Krievijā]]. Mamaja kurgāna memoriālā ansambļa centrs.

{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Barselonas akvārijs
|image         = 
|image_width   = 
|image_caption = Barselonas okeanārija tunelis
|date_opened   = 1995. gada 8. septembrī
|location      = {{flaga|ESP}} [[Barselona]], [[Katalonija]], [[Spānija]]
|area          = 
|coordinates   = {{Coord|41|22|36|N|2|11|03|E|display=it|type:landmark_source:cawiki}}
|num_animals   = 11 000<ref>https://web.archive.org/web/20110719153522/http://www.aquariumbcn.com/AQUARIUM/info_quienessomos.php</ref>
|num_species   = 450
|members       = [[Aspro Parks]]
|exhibits      = 
|website       = https://www.aquariumbcn.com/
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Muskarīna struktūrformula<br /><br />Muskarīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 300-54-9
|      ķīmiskā formula = C<sub>9</sub>H<sub>20</sub>NO<sub>2</sub><sup>+</sup>
|              molmasa = 174,26
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Muskarīns''' ir dabiska viela, kas veidojas vairākās [[sēne|sēnēs]]. Indīgos daudzumos tā ir vairākās [[šķiedrgalvītes|šķiedrgalvītēs]] un [[piltuvene|piltuvenēs]], it īpaši [[Patujāra šķiedrgalvīte|Patujāra šķiedrgalvītē]]. Lielos daudzumos tā var būt atrodama arī [[sārtlapītes|sārtlapītēs]] un [[sēntiņas|sēntiņās]].

{{infokaste+}}
'''Džons Makloskijs''' ({{val-en|John McCloskey}}) ir Ziemeļīrijas [[ģeofizika]]s profesors [[Olsteras universitāte|Olsteras universitātē]].

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdzzinātājs
| attēls                   = Collateral (Movie).jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Collateral''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Maikls Manns]]
| producents               = 
* [[Džūlija Ričardsone]]
* Maikls Manns
| scenārija autors         = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Toms Krūzs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Pīters Bergs]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Parkes/MacDonald Productions]]''
* ''[[Edge City]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|8|6||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1|title=Collateral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419114351/http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=collateral.htm|title=Collateral|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     =
}}

, kas tiek audzēti ar [[hidroponika]]s metodi presētos salmu blāķos]]
'''Augkopība''' ir [[lauksaimniecība]]s pamatnozare, kurā nodarbojas ar dažādu gan [[pārtika|pārtikā]], gan arī [[lopkopība|lopkopībā]], [[rūpniecība|rūpniecībā]] un citās [[saimniecība]]s nozarēs izmantojamu [[kultūraugi|kultūraugu]] audzēšanu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Augkopība |author1=Antons Ruža, Aleksandrs Adamovičs, Biruta Bankina, Andris Bērziņš u.c. |year=2004 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-72-9 |page=9}}</ref> Pasaules nozīmīgākās augkopības kultūras ir [[kukurūza (graudi)|kukurūza]], [[kvieši]], [[rīsi]], [[sojas pupas]], [[kartupeļi]] un [[kokvilna]]. Svarīgs augkopības produkts ir [[siens]]. Lai gan termins „augkopība” visbiežāk attiecas uz augiem, tas var attiekties uz sugām no citām [[valsts (bioloģija)|bioloģiskajām valstīm]], piemēram, [[sēnes|sēnēm]] ([[lauka atmatene|atmatenēm]], [[šitake]]) un [[aļģes|aļģēm]]. Dažu sugu aļģes tiek audzētas, lai gan tās pārsvarā iegūst [[savvaļa|savvaļā]]. [[Mikroorganisms|Mikroorganismu]] kultivēšanu, ja tiem ir saimnieciska nozīme, bieži pieskaita pie augkopības. No mikrobiem parasti neražo pārtiku, bet tos izmanto, lai ražotu pārtikas produktus. Piemēram, baktērijas tiek izmantotas, lai no [[piens|piena]] [[rūgšana|ražotu]] [[jogurts|jogurtu]].

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mahmūds Abāss
| vārds_orģ           = مَحْمُود عَبَّاس
| attēls              = Mahmoud Abbas (2022).jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|2005|1|15|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 
| term_sākums2        = 
| term_beigas2        = 
| viceprezidents2     = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = 
| premjers2           = 
| priekštecis2        = 
| pēctecis2           = 
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = 
| term_sākums3        = 
| term_beigas3        = 
| viceprezidents3     = 
| vicepremjers3       = 
| vietnieks3          = 
| prezidents3         = 
| premjers3           = 
| priekštecis3        = 
| pēctecis3           = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1935|3|26}}
| dzim_vieta          = 
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = 
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = 
| partija             = [[Fatah]]
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Mahmūds Abāss''' ({{val|ar|مَحْمُود عَبَّاس‎}}, ''Maḥmūd ʿAbbās''; dzimis {{dat|1935|3|26}}) ir pašreizējais [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>14</sub>H<sub>10</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=346-348&nbsp;°C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C<sub>6</sub>H<sub>5</sub>−CO−CO−C<sub>6</sub>H<sub>5</sub>) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

'''21. maijs''' ir gada 141. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (142. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

'''Pauels''' ({{val|en|Powell}}) var būt:

{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Hazrati Sultons
| Photo                = 
| Photo size           =
| Paraksts             = 
| karte                = Uzbekistāna#Tadžikistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt = 
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38.948333 |latNS=N
| longd=68.172222 |longEW=E
| Augstums         = 4643
| Relatīvais_augstums  = 564
| Atrašanās vieta  = {{UZB}}, {{TJK}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      = [[Hisora grēda]]
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}

{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rīgas radio un televīzijas tornis
|alternat nosaukums     = Zaķusalas televīzijas tornis
|attēls                 = TV tornis 2004.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        = 
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 55| lats = 26| latNS =N 
|longd = 24| longm = 08| longs = 13| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 = Zaķusalas krastmala 1, LV-1050
|apkaime                = [[Salas (Rīga)|Salas]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[1979]]—[[1986]]
|pamatakmens            = 
|iecer pabeigt          = 
|pabeigts               = [[1986]]
|atverts                = 
|ekspluatācijā no       = 1989
|nojaukts               = 
|iznicinats             = 
|pielietojums           = Telekomunikāciju tornis
|antena spice           = 368,5
|jumts                  = 222
|augsej stava           = 
|skatu lauk             = 98
|stavu skaits           = 
|liftu skaits           = 4
|izmaksas               = 
|platiba                =
|arhitekts              = Kims Nikuradze<br />Nikolajs Sergijevskis<br />Viktors Savčenko<ref>Jānis Krastiņš, Ivars Strautmanis. Lielais Rīgas arhitektūras ceļvedis. Puse. {{ISBN|9984-527-61-1}} 286. lpp.</ref>
|inzinieris             = 
|buvnieks               = RRCT Rīgas Rūpniecības celtniecības trests.<br />SZMMT - Sanktpēterburgas Ziemeļrietumu metālkonstrukciju montāžas trests.
|attistitajs            = 
|ipasnieks              = 
|parvaldnieks           = 
|atsauces               = 
|emporis nr             = 110997
|areja saite            = [http://www.tvtornis.lv tvtornis.lv]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Rīgas radio un televīzijas tornis
|      numurs = 9168
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2016|07|15|N|bez}}
}}
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Metiloranža struktūrformula<br /><br />Metiloranža molekulas modelis<br /><br />Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,<br />metiloranžā 
|           CAS numurs = 547-58-0 
|      ķīmiskā formula = C<sub>14</sub>H<sub>14</sub>N<sub>3</sub>NaO<sub>3</sub>S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300&nbsp;°C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]]. 

'''18. februāris''' ir gada 49. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 316 (317 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1984|8|6}}
| clubs6 = {{flaga|Vācija}} [[TSG 1899 Hoffenheim|1899 Hoffenheim]]
| nationalcaps1 = 5
| name = 
| playername = Vedads Ibiševičs
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| years1 = 2003–2004
| years2 = 2004
| years3 = 2004–2006
| years4 = 2005–2006
| caps6 = 123
| goals6 = 48
| nationalyears2 = 2007–2018
| years6 = 2007–2012
| caps7 = 86
| caps8 = 26
| caps9 = 112
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[VfB Stuttgart]]
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| clubs9 = {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| goals7 = 33
| goals8 = 10
| goals9 = 35
| years7 = 2012–2016
| years8 = 2015–2016
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| birth_place = 
| goals1 = 9
| caps1 = 10
| caps2 = 3
| caps3 = 4
| caps4 = 33
| clubs1 = {{flaga|ASV}} [[St. Louis Strikers]]
| clubs2 = {{flaga|ASV}} [[Chicago Fire Premier]]
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Paris Saint-Germain F.C.|Paris Saint-Germain]]
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Francija}} [[Dijon FCO|Dijon]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Vlasevica}}
| currentclub = 
| goals2 = 3
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| goals3 = 0
| goals4 = 10
| clubs5 = {{flaga|Vācija}} [[Alemannia Aachen]]
| years5 = 2006–2007
| caps5 = 24
| goals5 = 6
| height = 188
| image = Hertha BSC vs. West Ham United 20190731 (077).jpg
| caption = Ibiševičs 2019. gadā
| nationalcaps2 = 83
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 28
| years9 = 2016–2020
| caps10 = 4
| clubs10 = {{flaga|Vācija}} [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"]]
| goals10 = 0
| years10 = 2020
| totalcaps = 425
| totalgoals = 154
}}'''Vedads Ibiševičs''' ({{Val|bs|Vedad Ibišević}}, dzimis {{Dat|1984|8|6}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]] [[futbolists]], spēlē [[Uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, bijušais [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases]] dalībnieks. Iepriekš Ibiševičs ir spēlējis [[Parīzes "Saint-Germain"|Parīzes "''Saint-Germain''"]], ''[[Alemannia Aachen]],'' [[TSG 1899 Hoffenheim|''TSG 1899 Hoffenheim'']], [[VfB Stuttgart|''VfB Stuttgart'']], [[Berlīnes "Hertha"|Berlīnes "''Hertha''"]] un [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"|Gelzenkirhenes "''Schalke 04''"]].

{{nosaukums slīprakstā}}
{{ievads+}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = 
|paraksts           = 
|nosaukums          = ''Steyr AUG''
|valsts             = {{AUT}}
|tips               = [[triecienšautene]]
|konstruktors       = 
|konstruktori       = 
|ražošanā_no        = 
|bruņojumā          = 
|patronu_tips       = 5,56x45 mm NATO
|darbības_princips  = 
|šaušanas_ātrums    = 650 šāv./min.
|sākuma_ātrums      = 950 m/s
|attālums           = 400 m (tēmētas šaušanas tālums)
|svars              = 3,6 kg
|garums             = 790 mm
|stobrs             = 508 mm (stobra kalibrs 5,56 mm)
|pārlādes_sistēma   = 
|patronas_aptverē   = 30 vai 42 patronas
|tēmēklis           = 
|versijas           = 
|daudzums           = 
}}

{{Datora infokaste
|name = MacBook
|developer = [[Apple|Apple Inc.]]
|type = [[klēpjdators]]
|photo = 
|caption = MacBook ar baltu korpusu
|first_release_date = {{dat|2006|5|16|N}}
|processor = (2007. g. maijs) 2,0  / 2,16 [[Hercs (mērvienība)|GHz]] 64 [[bits|bitu]] [[Intel]] ''Core 2 Duo''
|baseprice =
[[United States dollar|USD$]]1099<br />
[[Canadian dollar|CAD$]]1249<br />
[[Euro|EUR€]]1119<br />
[[Yen|YEN￥]]139800<br />
[[Pound Sterling|GBP£]]699
|website = [http://www.apple.com/macbook/macbook.html Apple — MacBook]
}}

'''Avoti''' bija dzelzceļa [[pieturas punkts]] [[Rīgas Jūrmala|Rīgas Jūrmalā]], līnijā [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]. 

{{Commonscat|Mathematical theorems|Matemātikas teorēmas}}

[[Kategorija:Kuveita]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Kuveita]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Basshunter''
|Attēls           = Basshunter, 20 april 2008 in Halmstad.jpg
|Att_izm          = 220px
|Apraksts         = 
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Jūnass Ēriks Altbergs (''Jonas Erik Altberg'')
|Pseidonīms       = 
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|22}}
|Vieta            = {{vieta|Zviedrija|Halmstade}}
|Miris            = 
|Vieta_mr         = 
|Instrumenti      = vokāls
|Žanrs            = [[eirodeju mūzika]], [[transs]], [[elektroniskā deju mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedāšana|dziedātājs]], [[mūzikas producents]], [[diskžokejs|dīdžejs]]
|Gadi             = 1998–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Extensive Music]]'', ''[[Warner Music Sweden]]'', ''[[Ultra Records]]'', ''[[Broma 16]]'', ''[[Warner Music Japan]]'', ''[[3 Beat Records]]'', ''[[Dance Nation]]'', ''Warner Music Germany'', ''Alex Music''
|Mlapa            = {{URL|http://basshunter.se}}
|Dzimums          = V
|paraksts         = Basshunter signature 1.png
}}

no [[Tomass Mors|Mora]]  grāmatas ''Utopia'',1516. gadā]]
'''Utopija''' ir ideālas [[sabiedrība]]s iztēlojums un [[kultūras mantojums]]. Apgalvots, ka pirmais pierakstītais utopiskais piedāvājums bijis [[Platons|Platona]] "Valsts". Termins ir izvērsts [[Socioloģija|socioloģijā]] un ticis lietots [[Marksisms|marksistu]] [[filozofija|filozofijā]] un [[politika|politikā]]. Reizēm utopijas ir vēsturiskas komūnas vai ideālas pasaules, kā arī fiktīvas vietas [[literatūra|literatūrā]] un [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]]. Ikdienā vārdu lieto, runājot par nepiepildāmu sapni vai projektu un par utopistu sauc nepraktisku cilvēku.

'''Labība''' jeb '''graudaugi''' ir [[graudzāļu dzimta]]s [[kultūraugs|kultūraugi]], kurus kultivē, lai iegūtu to ēdamās sēklas jeb [[grauds|graudus]].<ref name="Augkopība">{{Grāmatas atsauce |title= Augkopība |editor=Antons Ruža |year= 2004 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |isbn= 9984-596-72-9 |page=116}}</ref> Graudaugi aug lielākās platībās un dod vairāk pārtikas enerģijas par citiem pārtikas veidiem pasaulē.<ref name="prodstat">{{Tīmekļa atsauce | url=http://faostat.fao.org/site/567/DesktopDefault.aspx | title=ProdSTAT | work=FAOSTAT | accessdate=2006. gada 26. decembrī}}</ref> Graudaugi ir bagāti ar [[vitamīni]]em, [[minerālviela|minerālvielām]], [[ogļhidrāti]]em, [[tauki]]em un [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]]. Kad tos [[rafinēšana|rafinē]], noņemot [[klijas]] un [[dīglis|dīgļus]], atlikusī [[endosperma]] satur galvenokārt ogļhidrātus, zaudējot lielu daļu citu [[uzturvielas|uzturvielu]].

'''Stils''' ({{val|la|stylus}} — ‘irbulis rakstīšanai’, vēlāk ‘runas veids, izklāsts’) ir apzīmējums dažādiem [[valoda]]s, [[rakstība]]s, [[māksla]]s, [[sports|sporta]] un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] izpausmes veidiem, ko pēta zinātnes nozare [[stilistika]]. Estētikas  jomā stils kā tehnisks termins aptver zināmu saskaņotu veidojuma īpašību kopību izteiksmes formā. Ne vien radoša personība, bet arī atdarinātājs un izpildītājs savam darbam uzspiež īpatnības zīmogu.<ref>{{LKV|XX.|40 724 - 729}}</ref>

{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" | &nbsp;
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies&nbsp;par&nbsp;labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" | &nbsp;
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti&nbsp;Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" | &nbsp;
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]
|}
<div style="border:2px solid #A3B1BF;padding:.5em 1em 1em 1em;border-top:none;background-color:#fff;color:#000">

{{Commonscat|Holy See|Svētais Krēsls}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =Periplaneta americana - Amerikanische Grossschabe 2.jpg
| att_nosaukums=[[Amerikas prusaks]] (''Periplaneta americana'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Dictyoptera
| virskārta_lv=Prusakveidīgie
| kategorijas = nē
| binomial=Dictyoptera <small>([[Pierre André Latreille|Latreille]], 1829)</small>
}}
'''Prusakveidīgie''' jeb '''prusakveidīgo virskārta''' (''Dictyoptera'') ir [[jaunspārņi|jaunspārņu infraklases]] (''Neoptera'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] virskārta, kas apvieno [[dievlūdzēju kārta|dievlūdzējus]], [[prusaki|prusakus]] un [[termīti|termītus]]. Saskaņā ar jaunākajiem [[ģenētika|ģenētiskajiem]] atklājumiem tās mūsdienās ir divas kārtas kādreizējo trīs kārtu vietā - tā kā termīti ir ļoti tuvu radniecīgi prusakiem,<ref>Lo, N., G. Tokuda, H. Watanabe, H. Rose, M. Slaytor, K. Maekawa, C. Bandi, and H. Noda. 2000. Evidence from multiple gene sequences indicates that termites evolved from wood-feeding cockroaches. Current Biology 10(13):801-804.</ref>  termītu kārta (''Isoptera'') mūsdienās ir likvidēta un termīti tiek sistematizēti prusaku kārtā, izdalot [[termītu virsdzimta|termītu virsdzimtu]] (''Termitoidae'').<ref>Inward, D., G. Beccaloni, and P. Eggleton. 2007. Death of an order: a comprehensive molecular phylogenetic study confirms that termites are eusocial cockroaches. Biology Letters 3:331-335.</ref><ref>[http://bugguide.net/node/view/342386 Order Blattodea - Cockroaches and Termites]</ref> Mūsdienās visām prusakveidīgajām sugām ir īss olu dējeklis, bet [[fosilija|fosilajām]] sugām tas ir bijis garš, līdzīgi kā [[taisnspārņi]]em. 

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija hlorāta struktūrformula<br /><br />Kālija hlorāta kristālrežģis<br /><br />Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO<sub>3</sub>
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = ~400&nbsp;°C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20&nbsp;°C)<br />
57 g/100 mLl (100&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO<sub>3</sub>) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

'''Mu Arae d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Mu Arae]] vidēji 0,92 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,0666. 1 Gads uz planētas ilgst 310,547 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 165,9 reizes vairāk par [[Zeme|Zemi]]. Planētu atklāja 2006. gada 5.augustā.

'''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Termodinamika]]

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dvietes pagasts
| karte             = Dvietes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dvietes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dvietes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Dviete
| platība           = 118,4
| iedzīvotāji       = 663<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 663 / 118.4 round 1}}
| izveidots         = 1863
| mājaslapa         = 
}}

{{ievads+}}
.]]
Sirds muskuļa kontrakciju visiem [[dzīvnieki]]em ierosina elektriskie impulsi, ko sauc par [[Darbības potenciāls|darbības potenciālu]]. Ātrums, ar kādu šie impulsi uzliesmo, kontrolē [[sirds]] kontrakcijas ātrumu, tas ir, [[Sirds ritms|sirdsdarbības ātrumu]]. [[Šūna]]s, kas rada šos [[Ritms|ritmiskos]] impulsus, nosakot asins sūknēšanas [[wiktionary:pace#Noun|tempu]], sauc par '''elektrokardiostimulatora šūnām''', un tās tieši kontrolē sirdsdarbības ātrumu. Tie veido '''elektrokardiostimulatoru''' jeb '''dabisko elektrokardiostimulatoru'''. Lielākajai daļai cilvēku elektrokardiostimulatora šūnu koncentrācija sinoatriālajā (SA) mezglā ir dabiskais elektrokardiostimulators un tā radītais [[ritms]] ir sinusa ritms.

'''"Domātājs"''' ({{val|fr|Le Penseur}}) ir franču tēlnieka [[Ogists Rodēns|Ogista Rodēna]] [[skulptūra]], kas attēlo kailu vīrieti dziļās pārdomās. Tā izgatavota no [[bronza]]s un novietota uz [[marmors|marmora]] pjedestāla.

{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{vikisaites+}}
'''Invariants''' ir lielums, kas paliek nemainīgs, piemēram, kādā norisē vai apstākļos(franču valodā vārds invariant nozīmē nemainīgs). Ar vārdiem invarianta īpašība apzīmē īpašību, kas kādā procesā saglabājas, nemainās. Kā piemēri tam varētu būt, mašīnas braukšanas ātrums visā ceļa posmā nav nemainīgs lielums, jo, uzsākot braucienu, tās ātrums ir nulle, bet kaut kādā ceļa posmā tas ir nemainīgs, t.i., invariants.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|title=Invariantu metode — teorija. Matemātika, Gatavošanās matemātikas olimpiādēm.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-01-03|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912100941/http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|archivedate=2018-09-12}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nms.lu.lv/wp-content/uploads/2015/01/invarianti_5_8_teorija.pdf|website=nms.lu.lv|access-date=2019-01-03}}{{Novecojusi saite}}</ref> Šūpojoties šūpolēs, attālums no šūpolēm līdz stienim, uz kura šūpoles ir pakārtas, ir invariants lielums, bet attālums no šūpolēm līdz šūpoļu balstiem nav invariants lielums. Invariantiem ir ļoti liela nozīme visās zinātnes nozarēs. Zinātne var pastāvēt tikai tāpēc, ka dažas objektu īpašības ir invariantas, nemainīgas. Ja katrs objekts pilnīgi atšķirtos no visiem citiem objektiem un katrā eksperimentā iegūtu citādus rezultātus, tad nevarētu runāt par vispārīgiem likumiem un īpašībām. Invariantu metodi kā pierādīšanu izmanto uzdevumos, kad veicot uzdevumu nav iespējams pierādīt rezultātu, ņemot noteiktas operācijas.

'''Kritiķis''' ir [[persona]], kas sniedz vērtējumu, analīzi un atsauksmes par kādu darbu, [[Produkts|produktu]] vai sniegumu. Kritiķis var specializēties dažādās jomās, piemēram, [[Māksla|mākslā]], [[Literatūra|literatūrā]], [[kino]], [[Mūzika|mūzikā]] vai [[kulinārija|kulinārijā]]. Viņa galvenais uzdevums ir pēc iespējas objektīvi novērtēt un sniegt savu viedokli par to, kas tiek pārskatīts, pamatojoties uz savām zināšanām, pieredzi un kritērijiem.

{{Senvietas infokaste
| name           = Mideja
| native_name    = {{gree|Μίδεια}}
| image          = Midea siedlung.jpg
| image_size     = 
| caption        = Midejas apbūves paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 38| lats = 59| latNS = N
| longd = 22| longm = 50| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 24 000 m²
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Mikēnu
| excavations    = no 1939. gada
| archaeologists = Greek-Swedish programme under the direction of Dr Katie Demakopoulou
| condition      = Drupas
| management     = 
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Mideja''' (gr. Μιδέα, arī Μίδεια) bija nocietināta [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]]. Pilsētas akropole atradās uz paugura 268 metri virs jūras līmeņa [[Argosas līdzenums|Argosas līdzenuma]] ziemeļaustrumu galā, apmēram 10 kilometri no [[Argosa]]s. Nepilni 2 kilometri uz ziemeļrietumiem no Midejas ir [[Dendra]], kur  atrodas mikēniešu perioda kapenes, kas domājams bija Midejas [[nekropole]].

{{Enciklopēdisks stils}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa = 
|               vārds = Anaksagors
|          vārds_orig = Ἀναξαγόρας
|              attēls = Anaxagoras Lebiedzki Rahl.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = Anaksagors, daļa no [[freska]]s Atēnu Nacionālajā Universitātē.
|          dz_dat_alt = 500. gads p.m.ē.
|             dz_gads = 
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = [[Klazomenas]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 428. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis = 
|             m_diena = 
|             m_vieta = [[Lampsaka]], [[Senā Grieķija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = 
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[fizika]], [[matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater = 
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
}}

{{Politiskās partijas infokaste
| name_native = Комуністична па́ртія України
| colorcode = red
| party logo = Flag_of_the_Communist_Party_of_Ukraine.svg
| founded = 1917. gada 3.-5. decembris
1993. gada 19. jūnijs
| dissolved = 1991. gada 30. augusts
2022. gada 16. maijs
}}

{{catmore}}
{{Commonscat|September}}

[[Kategorija:Elektrība]]
[[Kategorija:Elektrodinamika]]
[[Kategorija:Elektromagnētisms]]

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Svari
| abbreviation = Lib
| name_latin = Libra
| RA = 15
| dec = -15
| areatotal = 538
| arearank = 29. vieta
| numbermainstars = 4, 6
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Zubenelšemali
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''HD 131977''
| stardistance = 19,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]<br />[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]<br />[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]<br />[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]<br />[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]<br />[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]<br />[[Čūsknesis]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

'''Kabotāža''' ir preču, kravu vai pasažieru pārvadājumi starp divām vietām vienā un tajā pašā valstī, ko veic citas valsts transporta operators. Sākotnēji to piemēroja kuģošanai pa piekrastes maršrutiem, no ostas uz ostu, bet tagad attiecas arī uz [[Aviācija|aviāciju]], [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] un [[Autotransports|autotransportu]].

[[Kategorija:Antarktīdas krasti]]
[[Kategorija:Austrumantarktīda]]

{{Commonscat|Decades}}

'''2. jūlijs''' ir gada 183. diena (184. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 182 dienas.

{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus radicans-20.7.2012-1.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Caloboletus
| ģints_lv =
| suga =Caloboletus radicans
| suga_lv =Sakņkāta beka
| binomial =Caloboletus radicans
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus radicans''
*''Boletus amarus''
*''Boletus albidus''
}}

[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Australija]]
[[Kategorija:Austrālijas arhitektūra]]
[[Kategorija:Austrālija]]

{{Muzeja infokaste
| name                = Olimpiskais muzejs
| native_name         = ''Musée olympique''
| image               = The Olympic Museum Logo.svg
| imagesize           = 
| caption             = Olimpiskā muzeja logo
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_size            = 
| latd  = 46 | latm  = 30 | lats  = 31| latNS  = N
| longd = 6| longm = 38 | longs = 2 | longEW = E
| coordinates_type    = 
| coordinates_region  = 
| coordinates_display = 
| coordinates_format  = 
| coordinates         = 
| established         = 1993. gada 23. jūnijs
| dissolved           = 
| location            = {{flaga|Šveice}} [[Lozanna]]
| type                = 
| collection          = 10 000
| visitors            = 250 000
| director            = 
| president           = 
| curator             = 
| owner               = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|IOC]]
| publictransit       = 
| car_park            = 
| website             = {{URL|http://www.olympic.org/en/content/Olympic-Museum/|olympic.org}}
}}

[[Kategorija:Zimbabves sportisti|Peldētāji]]
[[Kategorija:Peldētāji]]

[[Kategorija:Polisaharīdi]]
[[Kategorija:Papīrs]]

'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]]. 
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu. 

'' lidmašīna ''[[Boeing 767|Boeing 767-300ER]]'']]
'''Lidsabiedrība''', arī '''aviokompānija''', ir gaisa transporta pakalpojumu sniedzējs, kas pārvadā pasažierus un kravas. Lidsabiedrības nomā vai izmanto savus [[gaisa kuģis|gaisa kuģus]], lai veiktu šos pakalpojumus, tāpat lidsabiedrības sadarbojas ar citām lidsabiedrībām, lai iegūtu savstarpēju labumu. Lidsabiedrības var būt nelielas un tām var piederēt viens gaisa kuģis, kas vadā pasažierus, [[pasta sūtījums|pasta sūtījumus]] vai [[krava|kravu]] un tās var būt ļoti lielas ar tūkstoš gaisa kuģiem, darbojoties daudzās pasaules valstīs.

{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           = 
 | komentārs               = 
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         = 
 | miršanas vieta          = 
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           = 
 | dzīvesbiedrs            = 
 | mājaslapa               = 
 | paraksts                = 
 | akadēmijasbalva         = 
 | afibalva                = 
 | arielabalva             = 
 | BFTMAbalva              = 
 | cēzarabalva             = 
 | emibalva                = 
 | filmfarebalva           = 
 | geminibalva             = 
 | zeltateļabalva          = 
 | zeltaglobusabalva       = 
 | zeltaavenesbalva        = 
 | gojasbalva              = 
 | gremībalva              = 
 | iftbalva                = 
 | lorensaolivjēbalva      = 
 | NAACPbalva              = 
 | nacionālāsfilmasbalva   = 
 | SAGbalva                = 
 | tonijasbalva            = 
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .  

{{Personvārda infokaste
| vārds               = Henrijs
| izruna              = 
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija
}}
'''Henrijs''' ir populārs vīriešu personvārds. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā nozīmējis "māju valdnieks", "dzimtenes valdnieks" (*''Heine'', ''Haim'' vai ''Haima'' — 'mājas', 'dzimtene', un ''*riks'' — 'valdnieks', 'pavēlnieks'). Popularitāti ieguvis no [[Anglijas karaļi|Anglijas karaļa]] [[Henrijs VIII Tjudors|Henrija VIII Tjudora]] vārda. Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Henrija vārdadiena ir [[7. maijs|7. maijā]].
]]

, [[Dievs (baltu mitoloģija)|Dievs]], [[Laima]] (1932. g.)]]
'''Dievība''' ir atzīta [[Pārdabiskums|pārdabiska]] un [[Nemirstība|nemirstīga]] būtne, kuru uzskata par dievišķu un svētu. Tās tiek attēlotas dažādos veidolos, visbiežāk kā cilvēkveidīgas vai garīgas būtnes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dictionary.com/browse/god|title=Definition of god {{!}} Dictionary.com|website=www.dictionary.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Ja dievība ir cilvēkveidīga, tad tā tiek personificēta ar kādu noteiktu [[Dzimums|dzimumu]] un [[Dzimte (socioloģija)|dzimtu]]. Vīriešu dzimtas dievība ir '''dievs''', bet sieviešu — '''[[dieviete]]'''. Pat ja attiecīgā dievībā nav cilvēkveidīga, tā parasti tiek personificēta ar kādu noteiktu dzimtu.

{{Commonscat|Transport infrastructure}}

'''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

'''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis<br /><br />Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF<sub>6</sub>
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0&nbsp;°C 1,44 MPa spiedienā 
| viršanas temperatūra = 56,4&nbsp;°C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF<sub>6</sub>) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF<sub>6</sub> ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

'''Islāms Eiropā''' ir otrā lielākā [[reliģija]] [[Eiropa|reģionā]] pēc [[kristietība]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.globalreligiousfutures.org/regions/europe |title=Global religious futures Europe |access-date={{dat|2023|06|13||bez}} |archive-date={{dat|2022|12|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221212105808/http://www.globalreligiousfutures.org/regions/europe }}</ref> Lai gan lielākā daļa [[Musulmaņi|musulmaņu]] kopienu [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] izveidojās nesen, pastāv gadsimtiem senas musulmaņu kopienas [[Balkānu pussala|Balkānos]], [[Kaukāzs|Kaukāzā]], [[Krima|Krimā]] un [[Pievolga|Volgas reģionā]].<ref name="Clayer 2004">{{Publikācijas atsauce|last=Clayer|first=Nathalie|date=2004|title=Les musulmans des Balkans Ou l'islam de "l'autre Europe"/The Balkans Muslims Or the Islam of the "Other Europe"|journal=Religions, pouvoir et société: Europe centrale, Balkans, CEI|series=Le Courrier de Pays de l'Est|language=fr|location=[[Paris]]|publisher=La Documentation française|volume=5|issue=1045|pages=16–27|doi=10.3917/cpe.045.0016|issn=0590-0239|via=[[Cairn.info]]|doi-access=free}}</ref> 

'''Konstitucionālisms''' ir [[monarhs|monarha]] varas ierobežošana un kompetences līmeņa noteikšana ar [[likums|likumu]] vai [[konstitūcija|konstitūciju]]. Konstitucionālisma pakāpi nosaka spēku samērs starp monarhu un valdību no vienas puses un [[parlaments|parlamentu]] un kārtām no otras puses. Ir definētas monarha tiesības un pienākumi.

{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Konrāds fon Grīnevalds
|     vārds_orig = ''Konrad von Grünewaldt''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{EST}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]<br>({{DEU}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = dzelzceļa būves inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
{{Programmatūras infokaste
| logo = Webpack.png
| logo size = 100px
| name = ''Webpack''
| developer = Tobiasa Koperss, Šons Lārkins, Johanness Evalds, Juho Vepseleinens, Kess Kluskens, ''Webpack'' izstrādātāju kopiena
| released = {{dat|2012|03|10}}
| latest release version = 4.35.2
| latest release date = {{dat|2019|07|01}}<ref name="previous-releases">{{Tīmekļa atsauce | url=https://github.com/webpack/webpack/releases | accessdate=2019-01-20 | title=Releases · webpack/webpack}}</ref>
| operating system = 
| programming language = [[JavaScript]]
| license = [[MIT License]]
}}
'''''Webpack''''' ir [[atvērtā pirmkoda programmatūra|atvērtā pirmkoda]] ''[[JavaScript]]'' moduļu saistītājs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://developers.google.com/web/fundamentals/performance/webpack/|title=Web Performance Optimization with webpack|publisher=[[Google Developers]]|access-date=16 Oct 2018}}</ref>

'''Abstrakcija''' ({{val|la|abstractio}} — ‘atvilkšana, nošķiršana’) ir mentāls un loģisks [[process]], kurā [[domāšana|doma]] fiksē kāda [[priekšmets|priekšmeta]] vai [[parādība]]s vispārīgās un būtiskās [[pazīme]]s, ignorējot to nebūtiskās pazīmes.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/abstrakcija | title= Abstrakcija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Par abstrakciju sauc arī abstrahēšanas rezultātā radušos [[jēdziens|jēdzienu]]. Abstrakcija norāda uz vissvarīgākajām jēdziena pazīmēm. Abstrakciju plaši izmanto dažādās [[zinātne|zinātnēs]], lai veidotu vienkāršāku izpratni par sarežģītiem procesiem un parādībām.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Dehidrohlormetiltestosterona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 4-hlordehidrometiltestosterons,<br>4-hlormetandienons,<br>turinabols
|           CAS numurs = 2446-23-3
|      ķīmiskā formula = C<sub>20</sub>H<sub>27</sub>ClO<sub>2</sub>
|              molmasa = 334,89
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}
'''Dehidrohlormetiltestosterons'''  ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] ar izteiktu anabolisko efektu. Pazīstams ar nosaukumu 'orālais turinabols' (''Oral-Turinabol''). Dehidrohlormetiltestosterons uzskatāms par [[metandienons|metandienona]] hloratvasinājumu. 

{{Jūras infokaste
|jūra=Baleāru jūra
|attēls= BalearuJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Spānija
| relief = jā
 |latd = 40 |latm = 0 |lats =  |latNS = N
 |longd = 1 |longm = 30 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = 
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība = 86 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums = 2132
|Vid_dziļums = 767
|valstis={{ESP}}
|pilsētas=[[Barselona]]<br />[[Kasteljo de la Plana]]<br />[[Palma de Maļorka]]<br />[[Tarragona]]<br />[[Valensija (Spānija)|Valensija]]
}}
'''Baleāru jūra''' ([[Spāņu valoda|spāņu]] un {{val|ca|Mar Balear}}) vai '''Ibērijas jūra''' ''(Mar Ibérico)'' ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Baleāru salas|Baleāru salām]] un [[Ibērijas pussala]]s austrumu krastu.<ref>{{cite web|url=http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|title=Limits of Oceans and Seas, 3rd edition|year=1953|publisher=International Hydrographic Organization|accessdate=7 February 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20111008191433/http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|archivedate={{dat|2011|10|08||bez}}}}</ref> Nereti Baleāru jūrai pieskaita arī teritoriju austrumos no Baleāru salām līdz [[Sardīnija]]i un [[Korsika]]i ([[Sardīnijas jūra|Sardīnijas jūru]]).<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/51cbed097896bb431f68f31f/ The Encyclopedia of Earth. Balearic Sea]</ref>

{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Georgs fon Manteifels
|     vārds_orig = ''Karl Georg von Manteuffel''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kazdangas pagasts|Kazdangas muiža|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1895
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kazdangas pagasts|Kazdangas muiža|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Vilhelms fon Manteifels, māte - dzimusi [[Līveni|Līvena]]
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Alise, dzimusi [[Felkerzāmi|Felkerzāma]]
|          bērni = [[Kārlis Manteifels-Cēge]]
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Viļņas gaons
|     vārds_orig = ר' אליהו בן שלמה זלמן
|         attēls = Gaon-V.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Viļņa]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]<br />({{LTU}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1797
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LTU}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
{{Jūdaisms}}
'''Elija Ben Solomons Zalmans''' jeb '''Viļņas gaons''' ("Viļņas ģēnijs" jeb (apvienojot iniciāļus) '''Gra''', {{val|he|ר' אליהו בן שלמה זלמן‎}}; dzimis {{dat|1720|4|23}}, miris {{dat|1797|10|9}}) bija slavenākais [[18. gadsimts|18. gadsimta]] [[Lietuva]]s [[rabīns]], daudzu [[jūdaisms|jūdaisma]] reliģisko tekstu autors un garīgais skolotājs. [[Ivrits|Ivritā]] tiek saukts par ''ha'Gaon ha'Chasid mi'Vilna''. Izcils [[Talmūds|Talmūda]] zinātājs un viens no galvenajiem ne-[[hasīdisms|hasīdiskā]] jūdisma vadītājiem.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Broadcom Inc.''
| logo             = BroadcomLimited-logo.png
| caption          = 
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        = 
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 2016. gads (1961. gads)
| founder          = 
| defunct          = 
| location_city    = [[Palo Alto]]
| location_country = {{USA}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = [[elektronika]], [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = 
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = [https://www.broadcom.com/ broadcom.com]
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
'''''Broadcom Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēts [[elektronika|elektronisko]] iekārtu un komponenšu izstrādātājs un izplatītājs. Tas dibināts 2016. gadā, apvienojoties ''[[Avago Technologies]]'' un ''[[Broadcom Corporation]]''. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Palo Alto]], ASV.
''Broadcom Inc.'' akcijas tiek kotētas ''[[Nasdaq]]'' biržā (kods ''AVGO'').

džems]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               = 
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

'''Pusmetāli''' jeb '''metaloīdi''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp [[metāli]]em un [[nemetāli]]em. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska [[Alotropija|alotropiskā]] modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Jānis Rožkalns
| vārds_orig = 
| attēls = Jānis Rožkalns 1983.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = Apcietinātā Jāņa Rožkalna foto (1983)
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1949
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Cēsu rajons|Ineši|td=Latvija}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 
| m_mēnesis = 
| m_diena = 
| m_vieta = 
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = {{LAT}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = cilvēktiesību cīnītājs
| ienākumi = 
| darbības_gadi = 
| dzimums = v
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| alma_mater = 
| paraksts = 
| paraksts_plat = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = 
}}
{{infokaste+}}
'''Jānis Rožkalns''' (1949) ir [[Latvieši|latviešu]] [[disidents]], bijušais Latvijas Neatkarības kustības vadītājs, vēlāk viens no organizācijas [[Helsinki-86]] atbalstītājiem.

'''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Vislava Šimborska
|     vārds_orig = Wisława Szymborska
|         attēls = Wisława Szymborska 2009.10.23 (1).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Vislava Šimborska 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = Proventa, tagad [[Kurņika]]s daļa, {{POL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Krakova]], {{POL}}
|   dzīves_vieta = [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|poliete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece, esejiste, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =1945-2012
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|    apbalvojumi =1996. gada [[Nobela prēmija literatūrā]], [[Gētes prēmija]], [[Herdera prēmija]]
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Katrā dotajā svētdienā
| attēls                   = Any Given Sunday.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Any Given Sunday''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Olivers Stouns]]
| producents               = 
* [[Ričards Donners]]
* [[Dens Halsteds]]
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
* [[Kleitons Taunsends]]
* Olivers Stouns
| scenārija autors         = 
* [[Džons Logans]]
* Olivers Stouns
| galvenajās lomās         = 
* [[Als Pačīno]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* ''[[LL Cool J]]''
* [[Metjū Modains]]
| mūzika                   = 
* [[Ričards Horovics]]
* [[Pols Kellijs]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[Ixtlan Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|22||bez}}
| ilgums                   = 150 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/any-given-sunday-1999|title=Any Given Sunday|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 27, 2019|archive-date={{dat|2019|03|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190327202322/http://www.bbfc.co.uk/releases/any-given-sunday-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anygivensunday.htm|title=Any Given Sunday (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|100,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   =
| imdb                     = 
}}
'''"Katrā dotajā svētdienā"''' ({{val|en|Any Given Sunday}}) ir 1999. gada sporta drāma, kas daļēji balstīta uz Peta Tūmija romānu "''On Any Given Sunday''". Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Denjels Stērns]], [[Kemerone Diasa]], [[Deniss Kveids]], [[Džeimss Vudss]], [[Džeimijs Fokss]], ''[[LL Cool J]]'' un [[Metjū Modains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|22||bez}}.

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Salacas ieleja
 |        alt_name = 
 |     native_name = 
 |   iucn_category = 
 |           photo = Skanaiskalns.JPG
 |     photo_width = 
 |   photo_caption = Skaņaiskalns
 |          photo2 = 
 |    photo2_width = 
 |  photo2_caption = 
 |             map = Latvija
 |     map_caption = 
 |      map_relief = jā
 |        map_size = 
 |  latd = 57 |  latm = 52 |  lats = 25 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 59 | longs = 46 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category = 
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city = 
 |            area = {{mērv|km2=6251,5}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num = 
 | visitation_year = 
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website = 
 |       footnotes = 
 |        embedded = 
}}
<mapframe text="Salacas ieleja" width=290 height=290 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29167128"
}
</mapframe>

{{atveidošana+}}
{{Jāuzlabo}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Bakls
|     vārds_orig = ''Henry Thomas Buckle''
|         attēls = Henry_Thomas_Buckle_(1857).jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Henrijs Bakls 1857. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Damaska|td=Sīrija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{GBR}}
|   nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[šahs|šahists]]
}}

{{catmore}}
{{Commonscat|Helium|Hēlijs}}

{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Leopolds Sedars Sengors
| vārds_orģ           = ''Léopold Sédar Senghor''
| attēls              = Léopold Sédar Senghor.jpg
| att_izm             = 
| apraksts            = 
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 1. [[Senegāla]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1960|9|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|1980|12|31|N}}
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1906|10|9}}
| dzim_vieta          = 
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{mdv|2001|12|20|1906|10|9}}
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = 
| partija             = 
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = [[Parīzes Universitāte]]
| reliģija            = 
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Leopolds Sedars Sengors''' ({{val|fr|Léopold Sédar Senghor}}; dzimis {{dat|1906|10|9}}, miris {{dat|2001|12|20}}) bija [[Senegāla]]s dzejnieks, skolotājs, valstsvīrs. Pirmais Senegālas prezidents. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem 20. gadsimta Āfrikas intelektuāļiem. Pirmais no Āfrikas, kas ievēlēts [[Franču akadēmija|Franču akadēmijā]].

{{nosaukums slīprakstā|string=American Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = ''American Airlines'' reiss 77
|image           = Flightpath-AA77.gif
|caption         = ''American Airlines'' reisa 77 ceļš no Dalasas līdz Ārlingtonas apgabalam
|date            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
|type            = 
|occurrence_type = Nolaupīšanas
|site            = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals|Pentagons}}
|passengers      = 53 (un 5 nolaupītāji)
|crew            = 6
|fatalities      = 59 (un 5 nolaupītāji) un 125 cilvēki Pentagonā
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Boeing 757|Boeing 757-223]]''
|operator        = ''[[American Airlines]]''
|tail_number     = [http://registry.faa.gov/aircraftinquiry/NNum_Results.aspx?NNumbertxt=644AA N644AA]
|origin          = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Dalsa|Vašingtonas Dalsas starptautiskā lidosta}}
|destination     = {{vieta|ASV|Losandželosa|Losandželosas starptautiskā lidosta}}
}}
'''''American Airlines'' reiss 77''' bija iekšzemes pasažieru lidmašīnas reiss, kuru nolaupīja pieci ''[[Al-Qaida]]'' locekļi {{dat|2001|9|11||bez}} [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] ietvaros.

{{cita nozīme|lauksaimnieku|mājas garu latviešu mitoloģijā|Zemnieks (mitoloģija)}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lestenes pagasts
| karte             = Lestenes pagasts LocMap.png
| karte2            = Lestenes_baznica.jpg
| karte2_apraksts   = Lestenes baznīca un Brāļu kapi
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Lestene
| platība           = 83,9
| iedzīvotāji       = 662<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 662 / 83.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{| {{#if:{{{class|}}}|class="{{{class|}}}"}} style="{{#if:{{{table_width|}}}|width: {{{table_width}}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}};}} border-style:solid; border-width:1px; border-color:#c0c0c0; background-color:#fdfdfd; text-align:left; {{#switch:{{{float|}}}
|left=float: left; clear: left; margin: 0.5em 1em 0.5em 0;
|right=float: right; clear: right; margin: 0.5em 0 0.5em 1em;
|center=float: none; margin-left: auto; margin-right: auto;
}}{{{table_style|}}}" cellpadding=1 
|+ style="font-weight:bold" | {{{title|Pilsētas pēc iedzīvotāju skaita}}}
! scope="col" | {{#if:{{{label_type|}}}|{{{label_type}}}|Pilsēta}}
! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" | {{#if:{{{data_type|{{{col1_data_type|}}}}}}|{{{data_type|{{{col1_data_type}}}}}}|Iedz. skaits}} {{#if:{{{col2_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col2_data_type}}}
}} {{#if:{{{col3_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col3_data_type}}}
}} {{#if:{{{col4_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col4_data_type}}}
}} {{#if:{{{col5_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col5_data_type}}}
}} {{#if:{{{col6_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col6_data_type}}}
}} {{#if:{{{col7_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col7_data_type}}}
}} {{#if:{{{col8_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col8_data_type}}}
}} {{#if:{{{col9_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col9_data_type}}}
}}
|-
{{#if:{{{col1_data1|{{{data1|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label1}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment1|{{{comment1|}}}}}}|{{{col1_comment1|{{{comment1}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data1}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment1|}}}|{{{col2_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data1}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment1|}}}|{{{col3_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment1|}}}|{{{col4_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment1|}}}|{{{col5_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment1|}}}|{{{col6_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment1|}}}|{{{col7_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment1|}}}|{{{col8_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment1|}}}|{{{col9_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data2|{{{data2|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label2}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data2|{{{data2}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment2|{{{comment2|}}}}}}|{{{col1_comment2|{{{comment2}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data2}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment2|}}}|{{{col2_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data2}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment2|}}}|{{{col3_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment2|}}}|{{{col4_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment2|}}}|{{{col5_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment2|}}}|{{{col6_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment2|}}}|{{{col7_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment2|}}}|{{{col8_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment2|}}}|{{{col9_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data3|{{{data3|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label3}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data3|{{{data3}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment3|{{{comment3|}}}}}}|{{{col1_comment3|{{{comment3}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data3}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment3|}}}|{{{col2_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data3}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment3|}}}|{{{col3_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment3|}}}|{{{col4_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment3|}}}|{{{col5_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment3|}}}|{{{col6_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment3|}}}|{{{col7_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment3|}}}|{{{col8_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment3|}}}|{{{col9_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data4|{{{data4|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label4}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data4|{{{data4}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment4|{{{comment4|}}}}}}|{{{col1_comment4|{{{comment4}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data4}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment4|}}}|{{{col2_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data4}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment4|}}}|{{{col3_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment4|}}}|{{{col4_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment4|}}}|{{{col5_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment4|}}}|{{{col6_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment4|}}}|{{{col7_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment4|}}}|{{{col8_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment4|}}}|{{{col9_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data5|{{{data5|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label5}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data5|{{{data5}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment5|{{{comment5|}}}}}}|{{{col1_comment5|{{{comment5}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data5}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment5|}}}|{{{col2_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data5}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment5|}}}|{{{col3_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment5|}}}|{{{col4_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment5|}}}|{{{col5_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment5|}}}|{{{col6_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment5|}}}|{{{col7_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment5|}}}|{{{col8_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment5|}}}|{{{col9_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data6|{{{data6|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label6}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data6|{{{data6}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment6|{{{comment6|}}}}}}|{{{col1_comment6|{{{comment6}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data6}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment6|}}}|{{{col2_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data6}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment6|}}}|{{{col3_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment6|}}}|{{{col4_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment6|}}}|{{{col5_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment6|}}}|{{{col6_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment6|}}}|{{{col7_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment6|}}}|{{{col8_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment6|}}}|{{{col9_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data7|{{{data7|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label7}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data7|{{{data7}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment7|{{{comment7|}}}}}}|{{{col1_comment7|{{{comment7}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data7}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment7|}}}|{{{col2_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data7}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment7|}}}|{{{col3_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment7|}}}|{{{col4_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment7|}}}|{{{col5_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment7|}}}|{{{col6_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment7|}}}|{{{col7_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment7|}}}|{{{col8_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment7|}}}|{{{col9_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data8|{{{data8|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label8}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data8|{{{data8}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment8|{{{comment8|}}}}}}|{{{col1_comment8|{{{comment8}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data8}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment8|}}}|{{{col2_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data8}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment8|}}}|{{{col3_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment8|}}}|{{{col4_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment8|}}}|{{{col5_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment8|}}}|{{{col6_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment8|}}}|{{{col7_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment8|}}}|{{{col8_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment8|}}}|{{{col9_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data9|{{{data9|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label9}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data9|{{{data9}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment9|{{{comment9|}}}}}}|{{{col1_comment9|{{{comment9}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data9}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment9|}}}|{{{col2_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data9}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment9|}}}|{{{col3_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment9|}}}|{{{col4_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment9|}}}|{{{col5_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment9|}}}|{{{col6_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment9|}}}|{{{col7_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment9|}}}|{{{col8_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment9|}}}|{{{col9_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data10|{{{data10|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label10}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data10|{{{data10}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment10|{{{comment10|}}}}}}|{{{col1_comment10|{{{comment10}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data10}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment10|}}}|{{{col2_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data10}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment10|}}}|{{{col3_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment10|}}}|{{{col4_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment10|}}}|{{{col5_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment10|}}}|{{{col6_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment10|}}}|{{{col7_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment10|}}}|{{{col8_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment10|}}}|{{{col9_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data11|{{{data11|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label11}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data11|{{{data11}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment11|{{{comment11|}}}}}}|{{{col1_comment11|{{{comment11}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data11}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment11|}}}|{{{col2_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data11}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment11|}}}|{{{col3_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment11|}}}|{{{col4_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment11|}}}|{{{col5_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment11|}}}|{{{col6_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment11|}}}|{{{col7_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment11|}}}|{{{col8_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment11|}}}|{{{col9_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data12|{{{data12|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label12}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data12|{{{data12}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment12|{{{comment12|}}}}}}|{{{col1_comment12|{{{comment12}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data12}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment12|}}}|{{{col2_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data12}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment12|}}}|{{{col3_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment12|}}}|{{{col4_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment12|}}}|{{{col5_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment12|}}}|{{{col6_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment12|}}}|{{{col7_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment12|}}}|{{{col8_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment12|}}}|{{{col9_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data13|{{{data13|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label13}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data13|{{{data13}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment13|{{{comment13|}}}}}}|{{{col1_comment13|{{{comment13}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data13}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment13|}}}|{{{col2_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data13}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment13|}}}|{{{col3_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment13|}}}|{{{col4_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment13|}}}|{{{col5_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment13|}}}|{{{col6_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment13|}}}|{{{col7_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment13|}}}|{{{col8_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment13|}}}|{{{col9_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data14|{{{data14|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label14}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data14|{{{data14}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment14|{{{comment14|}}}}}}|{{{col1_comment14|{{{comment14}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data14}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment14|}}}|{{{col2_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data14}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment14|}}}|{{{col3_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment14|}}}|{{{col4_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment14|}}}|{{{col5_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment14|}}}|{{{col6_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment14|}}}|{{{col7_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment14|}}}|{{{col8_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment14|}}}|{{{col9_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data15|{{{data15|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label15}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data15|{{{data15}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment15|{{{comment15|}}}}}}|{{{col1_comment15|{{{comment15}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data15}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment15|}}}|{{{col2_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data15}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment15|}}}|{{{col3_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment15|}}}|{{{col4_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment15|}}}|{{{col5_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment15|}}}|{{{col6_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment15|}}}|{{{col7_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment15|}}}|{{{col8_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment15|}}}|{{{col9_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data16|{{{data16|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label16}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data16|{{{data16}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment16|{{{comment16|}}}}}}|{{{col1_comment16|{{{comment16}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data16}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment16|}}}|{{{col2_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data16}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment16|}}}|{{{col3_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment16|}}}|{{{col4_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment16|}}}|{{{col5_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment16|}}}|{{{col6_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment16|}}}|{{{col7_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment16|}}}|{{{col8_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment16|}}}|{{{col9_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data17|{{{data17|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label17}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data17|{{{data17}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment17|{{{comment17|}}}}}}|{{{col1_comment17|{{{comment17}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data17}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment17|}}}|{{{col2_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data17}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment17|}}}|{{{col3_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment17|}}}|{{{col4_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment17|}}}|{{{col5_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment17|}}}|{{{col6_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment17|}}}|{{{col7_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment17|}}}|{{{col8_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment17|}}}|{{{col9_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data18|{{{data18|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label18}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data18|{{{data18}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment18|{{{comment18|}}}}}}|{{{col1_comment18|{{{comment18}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data18}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment18|}}}|{{{col2_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data18}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment18|}}}|{{{col3_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment18|}}}|{{{col4_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment18|}}}|{{{col5_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment18|}}}|{{{col6_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment18|}}}|{{{col7_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment18|}}}|{{{col8_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment18|}}}|{{{col9_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data19|{{{data19|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label19}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data19|{{{data19}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment19|{{{comment19|}}}}}}|{{{col1_comment19|{{{comment19}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data19}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment19|}}}|{{{col2_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data19}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment19|}}}|{{{col3_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment19|}}}|{{{col4_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment19|}}}|{{{col5_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment19|}}}|{{{col6_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment19|}}}|{{{col7_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment19|}}}|{{{col8_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment19|}}}|{{{col9_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data20|{{{data20|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label20}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data20|{{{data20}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment20|{{{comment20|}}}}}}|{{{col1_comment20|{{{comment20}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data20}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment20|}}}|{{{col2_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data20}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment20|}}}|{{{col3_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment20|}}}|{{{col4_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment20|}}}|{{{col5_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment20|}}}|{{{col6_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment20|}}}|{{{col7_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment20|}}}|{{{col8_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment20|}}}|{{{col9_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data21|{{{data21|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label21}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data21|{{{data21}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment21|{{{comment21|}}}}}}|{{{col1_comment21|{{{comment21}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data21}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment21|}}}|{{{col2_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data21}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment21|}}}|{{{col3_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment21|}}}|{{{col4_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment21|}}}|{{{col5_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment21|}}}|{{{col6_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment21|}}}|{{{col7_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment21|}}}|{{{col8_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment21|}}}|{{{col9_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data22|{{{data22|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label22}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data22|{{{data22}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment22|{{{comment22|}}}}}}|{{{col1_comment22|{{{comment22}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data22}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment22|}}}|{{{col2_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data22}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment22|}}}|{{{col3_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment22|}}}|{{{col4_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment22|}}}|{{{col5_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment22|}}}|{{{col6_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment22|}}}|{{{col7_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment22|}}}|{{{col8_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment22|}}}|{{{col9_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data23|{{{data23|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label23}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data23|{{{data23}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment23|{{{comment23|}}}}}}|{{{col1_comment23|{{{comment23}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data23}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment23|}}}|{{{col2_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data23}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment23|}}}|{{{col3_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment23|}}}|{{{col4_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment23|}}}|{{{col5_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment23|}}}|{{{col6_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment23|}}}|{{{col7_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment23|}}}|{{{col8_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment23|}}}|{{{col9_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data24|{{{data24|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label24}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data24|{{{data24}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment24|{{{comment24|}}}}}}|{{{col1_comment24|{{{comment24}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data24}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment24|}}}|{{{col2_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data24}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment24|}}}|{{{col3_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment24|}}}|{{{col4_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment24|}}}|{{{col5_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment24|}}}|{{{col6_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment24|}}}|{{{col7_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment24|}}}|{{{col8_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment24|}}}|{{{col9_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data25|{{{data25|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label25}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data25|{{{data25}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment25|{{{comment25|}}}}}}|{{{col1_comment25|{{{comment25}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data25}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment25|}}}|{{{col2_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data25}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment25|}}}|{{{col3_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment25|}}}|{{{col4_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment25|}}}|{{{col5_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment25|}}}|{{{col6_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment25|}}}|{{{col7_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment25|}}}|{{{col8_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment25|}}}|{{{col9_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{total|{{{col1_total|}}}}}}|
! scope="row" {{!}} Total {{!!}} {{formatnum: {{{total|{{{col1_total}}}}}} }} }} {{#if:{{{col2_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col2_total}}} }} }}{{#if:{{{col3_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col3_total}}} }} }}{{#if:{{{col4_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col4_total}}} }} }}{{#if:{{{col5_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col5_total}}} }} }}{{#if:{{{col6_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col6_total}}} }} }}{{#if:{{{col7_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col7_total}}} }} }}{{#if:{{{col8_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col8_total}}} }} }}{{#if:{{{col9_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col9_total}}} }} }}
|-
{{#if:{{{caption|}}}|
{{!}} style="border-top: 1px #aaa solid; white-space: normal;" colspan=0 {{!}} 
{{{caption}}}
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdija]]
{{documentation}}

{{Tautas infokaste
|attēls          = 
|image_caption   = Erzju tautas mūzikas kopa ''Torama''
|tauta=Erzji
|native_name = ''эрзят''
|skaits=ap 517 000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[erzju valoda]]<br />[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[mokši]]
}}
'''Erzji''' ir [[Krievija]]s [[Pievolga]]s reģionā dzīvojoša [[somugri|somugru]] tauta.<ref>{{PZT|491}}</ref> Viena no [[Mordvijas Republika]]s pamattautām, dažkārt tiek uzskatīta par [[mordvieši|mordviešu]] etnisko grupu. Runā [[erzju valoda|erzju valodā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 517 tūkstošiem, no kuriem tikai ap trešdaļu dzīvo Mordvijā, galvenokārt tās austrumu daļā — [[Sura (Volgas pieteka)|Suras]] kreisajā krastā, bet pārējie — sporādiski plašā reģionā gar [[Volga|Volgu]] un citur Krievijā. Erzju etniskā grupa [[šokši]], kas apdzīvo [[Teņguševa]]s apkārtni Mordvijā (ap 10 000 cilvēku), dažkārt tiek uzskatīti par atsevišķu etnosu.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{shortcut|WP:Check Wikipedia|WP:Check|WP:Checkwiki|WP:CHECKWIKI|WP:WPCHECK}}
'''''Checkwiki''''' ir tehnisks rīks, kas palīdz atrast un novērst sintakses un citas kļūdas Vikipēdijas izejas kodā. To skaitā:
* novērš kļūdas [[vikiteksts|vikitekstā]], kā trūkstošas aizverošās iezīmes vai iekavas;
* pārbauda pieejamības problēmas cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kā neliela teksta vai virsrakstu problēmas;
* labo, dzēš vai pārvieto kodu, kas izmanto nestandarta principus;
* atrod rakstus ar nekorektiem ISBN, ISSN numuriem.

{{vielas infokaste
|               attēls = <br />Nikotīnskābes struktūrformula<br /><br />Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,<br />3-piridīnkarbonskābe,<br />B<sub>3</sub> vitamīns,<br />B<sub>5</sub> vitamīns,<br>antipelagras vitamīns,<br>antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C<sub>6</sub>H<sub>5</sub>NO<sub>2</sub>
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi = 
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B<sub>3</sub> vai B<sub>5</sub> vitamīnu. Terminus 'B<sub>3</sub> vitamīns' vai 'B<sub>5</sub> vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

[[Kategorija:Anglijā dzimušie]]
[[Kategorija:Dārbišīra]]
{{catmore|Dārbišīra}}

'''Pundurplanēta''' ir liels lodveida [[astronomisks objekts|debess ķermenis]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] (Saules sistēmā ap [[Saule|Sauli]]), bet nav pietiekoši liels, lai ar savu [[gravitācijas lauks|gravitācijas lauku]] attīrītu savu [[orbīta|orbītu]] no mazākiem ķermeņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = https://www.iau.org/static/resolutions/Resolution_GA26-5-6.pdf|title = IAU pdf|date = |accessdate = |website = iau.org|publisher = [[Starptautiskā Astronomijas savienība]]|last = |first = }}</ref> Jēdziens 2006. gada augustā tika pieņemts 26. [[Starptautiskā Astronomijas savienība|Starptautiskās Astronomijas savienības]] asamblejā. Pēc tā ieviešanas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] zaudēja [[planēta]]s statusu, kas tam bija 76 gadus. [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] pieci objekti ir atzīti par pundurplanētām — Plutons, [[Cerera]], [[Haumeja]], [[Makemake]] un [[Erīda (pundurplanēta)|Erīda]]. Ir diskusijas par pundurplanētas statusa piešķiršanu vēl dažiem Saules sistēmas objektiem. Izņemot Cereru, pundurplanētas ir [[Transneptūna objekts|Transneptūna objekti]].

{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

{{portāls2|Zinātne}}
{{Catmore|Portāls:Zinātne}}

{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H<sub>2</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2&nbsp;°C)
}}

'''Stratēģija''' (no {{val|el|στρατηγία}} (''stratēgia'') — 'karavadoņa māksla') ir ilgtermiņa [[plāns]] (stratēģiskais plāns) vai programma (stratēģiskā programma), kurā definēts mērķis, tā sasniegšanas posmi un mehānisms. Sākotnēji stratēģijas jēdziens tika lietots pārsvarā militārajā jomā, taču mūsdienās tā izmantošana ir daudz plašāka, it īpaši valsts pārvaldes, starptautisko attiecību, uzņēmējdarbības u.c. jomās.

'' UHT apstrādes līnija]]
'''Ultrasterilizācija'''<ref>ES iestāžu 18. Terminoloģijas sanāksmes protokols</ref> jeb '''ultrapasterizācija'''<ref>“Piena produktu tehnoloģija”, I daļa. Mācību līdzeklis pārtikas rūpniecības skolu, lauksaimniecības skolu un tehnikumu audzēkņiem, autori: I. Liepa, T. Skrebinska, L.Karabeška, recenzente [[Inga Ciproviča]], Rīga 1997.</ref> ({{val|en|Ultra-high temperature processing, UHT}}) ir [[pārtika]]s [[sterilizācija (mikrobioloģija)|sterilizācija]], karsējot to ļoti īsu laiku, ap 1—2 sekundēm, temperatūrā, kas pārsniedz 135 °C, kas ir nepieciešamā temperatūra [[spora|sporu]] nogalināšanai [[piens|pienā]].<ref name="guelph">{{cite web |url=http://www.foodsci.uoguelph.ca/dairyedu/uht.html |title=UHT Processing |accessdate=2008-01-07 |last= |first= |coauthors= |work= |publisher=University of Guelph, Department of Dairy Science and Technology}}</ref> Populārākais UHT procesa produkts ir piens, bet to izmanto arī augļu sulām, [[krējums|krējumam]], [[sojas piens|sojas pienam]], [[jogurts|jogurtam]], [[vīns|vīnam]], [[zupa|zupām]], [[medus|medum]] un [[sautējums|sautējumiem]].<ref name="guelph"/> UHT piens tika izgudrots 1960. gados un plašam patēriņam ir pieejams kopš 1970. gadiem.<ref>{{cite news
  | title =  Taste for a cool pinta is a British Tradition
  | publisher = The Times
  | url = http://www.timesonline.co.uk/tol/news/uk/health/article2658180.ece
  | accessdate =  2008-04-03
| location=London
| first=Valerie
| last=Elliott
| date=2007-10-15
}}</ref>

{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ibstāles Alpi
|attēls                 = Kräuterin-Hochstadl.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Hohštadls
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.68528 | latNS  = N
| longd = 15.07472 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            = 
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 
|platums                = 
|kalns                  = [[Hohštadls]]
|augstums               = 1 919
|pilsētas               = 
|kategorijas            = nē
}}

'''Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība''' jeb '''IUPAC''' (no {{val|en|International Union of Pure and Applied Chemistry}})<ref name="LZA"/> ir starptautiska nevalstiska organizācija, kas apvieno dažādu valstu [[ķīmiķis|ķīmiķus]]. Tā regulē visu, kas ir saistīts ar [[ķīmiskā viela|ķīmiskām vielām]], [[ķīmiskais elements|elementiem]] un citiem jauniem atklājumiem [[ķīmija|ķīmijā]]. Katrai ķīmiskai vielai ir IUPAC piešķirts nosaukums. Tas pats attiecas arī uz ķīmiskajiem elementiem. Izņēmumi ir vienīgi tie elementi, kuriem ir pagaidu nosaukums, piemēram, vēl neatklātais [[ununennijs]] (119. elements) un tālākie elementi. Organizācija ir dibināta 1919. gadā. IUPAC ir [[Starptautiskā zinātņu padome|Starptautiskās zinātņu padomes]] (ICSU) biedrs.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada<br />[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            = <br />'''Live aus Berlin'''<br />([[1999]])
| Nākamais albums       = <br />[[Lichtspielhaus]]<br />([[2003. gads|2003]])
}}

batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

'''Oglekļa nanocaurulītes''' ir [[cilindrs|cilindriskas]] formas struktūras, kas veidotas no [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Oglekļa atomi nanocaurulītēs ir savā starpā savienoti tāpat kā heksagonālajās [[grafīts|grafīta]] plaknēs viena atoma biezumā, taču šīs plaknes ir "saritinātas" ārkārtīgi miniatūrās ([[diametrs|diametrā]] no 1 [[nanometrs|nanometra]] līdz dažiem desmitiem nanometru) caurulītēs, kuru garums var sasniegt pat dažus [[centimetrs|centimetrus]]. Caurulīšu gali parasti ir noslēgti ar pussfēriskām "galviņām".
 
== Vēsture ==
Atšķirībā no [[fullerēns|fullerēna]], kura 60 atomu sfēriskā [[molekula]] tika atklāta [[1985]]. gadā, oglekļa caurulīšu precīzu atklāšanas datumu ir grūti nosaukt. Par nanocaurulīšu atklāšanu parasti uzskata S. Idžimas novērojumu [[1991]]. gadā, ka [[lokizlāde|elektriskā loka]] iedarbībā no grafīta veidojas daudzslāņainas cilindriskas mikrostruktūras<ref>S. Iijima, Helical microtubules of graphitic carbon, Nature 354 56 (1991)</ref>, tomēr šādas struktūras novērotas arī daudz agrāk. Piemēram, [[1976]]. gadā Oberlins, Endo un Kojama publicējuši vairākus darbus ar mikrocaurulīšu aprakstiem, kas iegūtas ar tvaiku kondensācijas metodi, tomēr sīkāk tās netika izpētītas. Termiski sadalot [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] uz [[dzelzs]] [[katalizators|katalizatora]], oglekļa caurulītes ar 50 nm diametru novērojuši padomju zinātnieki Raduškēvičs un Lukjanovičs [[1952]]. gadā - arī šie pētījumi nav turpināti.

{{papildu atsauces+}}
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = Βασιλεία Ῥωμαίων
|nosaukums_latv_val  = Austrumromas impērija
|sugasvārds          = Bizantijas Impērijas
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Vidusjūra
|valsts              = 
|laikmets            = 
|statuss             = Impērija
|statusa_teksts      = 
|impērija            = 
|valdības_veids      = Monarhija
|
|gads_sākums         = 330
|gads_beigas         = 1453
|
|event_start         = Dibināta<sup>2</sup>
|date_start          = 11. maijs
|event_end           = [[Konstantinopoles krišana]]
|date_end            = 29. maijs
|
|event1              = Atdalījās no [[Rietumu Romas Impērija|Rietumu Impērijas]]
|date_event1         = 395. gada 17. janvārī
|event2              = Austrumu/rietumu šķelšanās ([[Lielā shizma|shizma]])
|date_event2         = 1054
|event3              = 
|date_event3         = 
|event4              = 
|date_event4         = 
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before before "event_start"--->
|date_pre            = 
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before after "event_end"--->
|date_post           = 
|
|p1                  = Romas Impērija
|flag_p1             = Vexilloid of the Roman Empire.svg
|image_p1            = 
|s1                  = Osmaņu impērija
|flag_s1             = Ottoman flag.svg
|image_s1            = 
|
|image_flag          = Flag of Palaeologus Emperor - Libro del conosçimiento de todos los rregnos.svg
|flag                = Bizantijas Impērijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Palaeologoi eagle XV c.svg
|symbol              = Palaeologas ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = EasternRomanEmpire.png
|image_map_caption   = Impērija 550. gadā<br />Violetā krāsā teritorijas, kas iekarotas  [[Justiniāns I|Justiniāna I]] valdīšanas laikā
|
|galvaspilsēta       = Konstantinopole
|
|national_motto      = ''Βασιλεύς Βασιλέων Βασιλεύων Βασιλευόντων'' <br />(grieķu valodā: "Pār valdniekiem valdošais karaļu karalis")
|national_anthem     = 
|kopīgas_valodas     = līdz 7. gadsimtam [[latīņu valoda|latīņu]],<br />pēc tam [[grieķu valoda]]
|reliģija            = [[Grieķu pareizticīgā baznīca]]
|nauda               = [[solidus]], [[Bizantijas Impērijas monētas|hiperpirons]]
|
|leader1             = [[Konstantīns I|Konstantīns Lielais]]
|leader2             = [[Konstantīns XI]]
|leader3             =  
|leader4             =  
|year_leader1        = 306-337
|year_leader2        = 1449-1453
|year_leader3        = 
|year_leader4        = 
|title_leader        = [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums|Imperators]]
|deputy1             = Loukas Notaras
|deputy2             = 
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = ? -1453
|year_deputy2        = 
|year_deputy3        = 
|year_deputy4        = 
|title_deputy        = Megas Logothetes/Megas Doux
|
|legislature         = [[Bizantijas senāts]]<sup>1</sup>
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|stat_year1          = 4. gadsimts
|stat_platība1       = 
|stat_pop1           = 34000000
|stat_year2          = augstākajā att. līmenī
|stat_platība2       = 2700000
|stat_pop2           = 
|stat_year3          = 
|stat_platība3       = 
|stat_pop3           = 
|stat_year4          = 
|stat_platība4       = 
|stat_pop4           = 
|stat_year5          = 
|stat_platība5       = 
|stat_pop5           = 
|footnotes           = <sup>1</sup>Līdz 13. gadsimtam <br /><sup>2</sup>Par dibināšanas datumu uzskata Konstantinopoles apstiprināšanu par Romas Impērijas galvaspilsētu. 
}}

{{Commonscat|Fire}}

[[Kategorija:QMJHL]]

{{Commonscat|Abel Prize laureates}}

{{Commonscat|Psychoanalysts|Psihoanalītiķi}}

'''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)<sub>3</sub>. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>.xH<sub>2</sub>O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)<sub>3</sub> vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Oleksandrs Macijevskis
 |    vārds_orig = ''Олександр Мацієвський''
 |        attēls = Мацієвський Олександр Ігорович.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = 
 |       dz_gads = 1980
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Kišiņeva]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{MDA}})
 |     m_dat_alt = 
 |        m_gads = 2022
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta = netālu no [[Soledara]]s, [[Doneckas apgabals]], {{UKR}}
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = {{MDA}}, {{UKR}}
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = 
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = V
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = 
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = jā
 |   citas daļas = 
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = <br />[[ierindnieks]] 
|  dienesta_laiks = 2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 119. atsevišķā [[Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēki|teritoriālās aizsardzības]] brigāde
|       komandēja = 
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība = 
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2023)
|      cits_darbs = 
}}
}}
'''Oleksandrs Macijevskis''' ({{val|uk|Олександр Ігорович Мацієвський}}, {{val|ro|Alexandru Mațievschi}}, dzimis {{dat|1980|5|10}} [[Kišiņeva|Kišiņevā]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], miris {{dat|2022|12|30}} netālu no [[Soledara]]s, [[Bahmutas rajons]], [[Doneckas apgabals]], [[Ukraina]]) bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] karavīrs, kurš gāja bojā [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā. Ukrainas varonis (2023).

{{Mākslinieka infokaste
| name          = Fernāns Ležē
| name_orig     = ''Fernand Léger''
| image         = Fernand Léger.jpg
| imagesize     = 
| caption       = 
| birthname     = 
| birthdate     = {{dat|1881|2|4}}
| location      = [[Aržantāna]], [[Orna]], {{FRA}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1955|8|17|1881|2|4}}
| deathplace    = [[Žifa pie Ivetas]], [[Esona]], {{FRA}}
| nationality   = 
| field         = [[glezniecība]], [[grafika]], [[kino]]
| training      = 
| movement      = [[kubisms]], [[modernisms]]
| famous works  = 
| patrons       = 
| awards        = 
}}

'''Muzikoloģija''', arī '''mūzikas zinātne''', ir [[zinātne]]s nozaru kopums, kas pēta [[mūzika|mūziku]]. Tā ir viena no [[humanitārās zinātnes|humanitārajām zinātnēm]]. Muzikoloģijas speciālistu sauc par '''muzikologu'''. Tradicionāli muzikoloģijā liela uzmanība tiek pievērsta [[mūzikas vēsture]]i. Tāpat arī liela vērība tiek pievērsta [[etnomuzikoloģija]]i, [[mūzikas filozofija]]i, [[sociomuzioloģija]]i un [[mūzikas kritika]]i.

[[Kategorija:Mākslas darbi pēc autora]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

{{Citas nozīmes|zvaigzni|Vega (nozīmju atdalīšana)|Vega}}
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Vega
|               attēls = <br />Vega ar putekļu disku, uzņemta ar [[Spitzer Space Telescope]]<br /> infrasarkanajos staros
|       citi nosaukumi = Liras alfa, α Lira
|           zvaigznājs = [[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
|          deklinācija = 38° 47′ 01,291″
|        rektascensija = 18<sup>h</sup> 36<sup>m</sup> 56,3364<sup>s</sup>
|    redzamais spožums = 0,03
|   absolūtais spožums = 0,58
|                 masa = 2,11
}}

{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Godards''' var būt:

'''Proletariāts''' ({{val|de|proletariat}} no {{val|la|proletarius}} — 'nabagi') ir [[sabiedrības slānis]], kam nepieder [[īpašums]] un [[ražošanas līdzekļi]]. Tā galvenais iztikas avots ir sava darbaspēka pārdošana. Pēc [[sabiedrības noslāņošanās]] teorijas proletariāts atrodas starp [[sīkburžuāzija|sīkburžuāziju]] un [[lumpenproletariāts|lumpenproletariātu]]. Terminu ieviesa [[Kārlis Markss]] un Lorencs fon Šteins.<ref>[http://www.vesture.eu/index.php/Proletari%C4%81ts Proletariāts. ''Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca''] (aplūkots 2010. 6. jūnijā).</ref> [[Senā Roma|Senajā Romā]] proletariāts bija visnabadzīgākais slānis, kas Romai deva tikai pēcnācējus.

[[File:Rubens Abundance.jpg|thumb|250px|Pārpilnības rags [[Rubenss|Rubensa]] gleznā ar [[Senā Roma|romiešu]] dievieti [[Abundancija|Abundanciju]] (ap 1630. gadu)]]
'''Pārpilnības rags''' ({{val|la|cornu copiae}}) vai '''Amaltejas rags''' ({{val|el|κέρας Ἀμαλθείας}}) ir pārpilnības un pārticības simbols. Parasti tiek attēlots kā [[ragi|raga]] formas trauks, pilns ar augļiem, ziediem un riekstiem. Cēlies no [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[mitoloģija]]s, ko vēlāk pārņēmuši [[Senā Roma|romieši]] un plaši lietots arī mūsdienās, sevišķi tēlotājā mākslā, arhitektūrā, [[heraldika|heraldikā]].

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>10</sub>H<sub>14</sub>O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=236-238&nbsp;°C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C<sub>10</sub>H<sub>14</sub>O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

{{līdzīgs|Dzimumloceklis}}
'''Loceklis''' jeb '''ekstremitāte''' (no {{val|la|extrēmitās}} — 'robeža, gals') [[anatomija|anatomijā]] ir ķermeņa ārējā daļa vai dabīgs tā pagarinājums, kas izvirzās ārā no [[organisms|organisma]] ķermeņa, piemēram, [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieka]] [[roka]] vai [[aste]]. Pie locekļiem tiek pieskaitīti [[kukaiņi|kukaiņu]] [[taustekļi]], mutes daļas ([[apakšžoklis]], [[augšžoklis]]), [[spārni]], [[žaunas]], [[kāja]]s, dzimumorgāni, [[aste]] un citas [[homoloģija|homoloģiskas]] no ķermeņa [[segments (bioloģija)|segmenta]] izvirzītas daļas.{{nepieciešama atsauce}}

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = V. H. Odens
|         vārds_orig = ''W. H. Auden''
|             attēls = AudenVanVechten1939.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = V. H. Odens 1939. gadā
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Jorka}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = 
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = Dzejnieks
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Vistans Hjū Odens''' ({{val|en|Wystan Hugh Auden}}; dzimis {{dat|1907|2|21}}, miris {{dat|1973|9|29}}), publicējies kā '''V. H. Odens''' (''W. H. Auden''), bija angļu/amerikāņu [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta lieliskākajiem rakstniekiem.

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Stroms Tērmonds
| vārds_orģ           = ''Strom Thurmond''
| attēls              = Strom_Thurmond.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = Tērmonds 1997. gadā
| amats              = [[ASV Senāts|ASV Senators]] no [[Dienvidkarolīna]]s
| term_sākums        = {{dat|1956|11|7|N}}
| term_beigas        = {{dat|2003|1|3|N}}
| viceprezidents     = 
| vicepremjers       = 
| vietnieks          = 
| prezidents         = 
| premjers          =
| priekštecis      = [[Tomass A. Vofords]]
| pēctecis           = [[Lindsijs Greiems]]
| term_sākums2        = {{dat|1954|12|24|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1956|4|4|N}}
| viceprezidents2    = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = 
| premjers2          =
| priekštecis2      = [[Čārlzs E. Daniels]]
| pēctecis2           = [[Tomass A. Vofords]]
| dzim_dati           = {{dat|1902|12|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Edžfīlda}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|2003|6|26|1902|12|5}}
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| partija             = [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskā partija]] (līdz 1964. gadam) 
[[ASV Republikāniskā partija|Republikāniskā partija]] (1964-2003)
| dinastija           = 
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = 
| paraksts            = Strom_Thumond_Signature.svg
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}

'''Multiraide''' datoru tīklā ir grupas komunikācija<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Encyclopedia of Virtual Communities and Technologies|url=https://books.google.lv/books?id=I4excGQVTVkC&pg=PA302&dq=multicast+%22one+to+many%22+%22group+communication%22+-IP_multicast&hl=sv&sa=X&ei=iIRyU7rEJemdyQPktICQCA&redir_esc=y#v=onepage&q=multicast%20%22one%20to%20many%22%20%22group%20communication%22%20-IP_multicast&f=false|publisher=Idea Group Inc (IGI)|date=2005-10-31|isbn=978-1-59140-797-3|first=Dasgupta|last=Subhasish}}</ref>, kurā datu pārraide vienlaikus tiek adresēta mērķa datoru grupai. Multiraidei var būt sadalījums pa vienam pret daudziem vai daudziem pret daudziem<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Introduction to Data Multicasting|url=https://books.google.com/books?id=EUUqAAAACAAJ&dq=multicast+%22one+to+many%22+television&hl=sv&sa=X&ei=bYNyU_q-FofyyAPKu4GYAQ&redir_esc=y|publisher=Althos Publishing|date=2008|isbn=978-1-932813-55-5|first=Lawrence|last=Harte}}</ref>. Multiraide nav jājauc ar fizisko slāni starp vairākiem punktiem.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība = 
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

[[Kategorija:Mēmele]]

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Gurkas doms
| infobox_width         = 
| image                 = Gurk_Domplatz_Dom_und_Kapiteltrakt_10042015_1817.jpg
| image_size            = 
| caption               = Gurkas doms
| map_type              = Austrija#Eiropa
| map_size              = 
| map_label = Gurkas doms
| position = left
| latd  = 46.875  | latNS  = N
| longd = 14.293611  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Austrija|Karintija|Gurka (pilsēta)}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = 
| website               = 
| architecture_style    = [[romānika]]
| architect = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 1140
| year_completed        = 
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| capacity = 
| materials             = 
}}

{{medicīniskais brīdinājums}}

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Austra Āboliņa
| vārds_orig = 
| attēls = 
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1932
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 01
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 2015
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 30
| m_vieta = Rīgā, {{LAT}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Ādolfs Āboliņš un Olga Āboliņa dzimusi Paleja
| brāļi = 
| māsas = Ida Krustiņa (1929—2005)
| dzīvesbiedrs = Valentīns Lazdiņš (1924—1994)
| bērni = 
| paraksts = 
| zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], [[ekoloģija]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]], [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Mežsaimniecības problēmu institūts "Silava"]].
| akad_amats = 
| alma_mater = [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte]]
| pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Marija Galeniece|Marija Geleniece]]
| skolnieki = Baiba Bambe, Ilze Rēriha, Ansis Opmanis
| sasniegumi = Latvijas sūnu flora. Sūnaugi. Latvijas Sarkanā grāmata, 2. sēj. Manuskripts. Latvijas aizsargājamo sūnu sugu saraksts.
| apbalvojumi = [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balva (2001), [[Triju Zvaigžņu ordenis]] V šķira (2011)
| piezīmes = 
| kategorijas = nē
}}
'''Austra Āboliņa''' (1932—2015) bija latviešu [[Brioloģija|brioloģe]], [[Botānika|botāniķe]], vadošā [[Sūnaugi|sūnu]] pētniece Latvijā. Sarakstījusi vairāk kā 250 zinātnisku publikāciju, papildinājusi Latvijas sūnu [[flora]]s sarakstu ar apmēram 80 jaunām sugām, izstrādājausi Latvijas apstākļiem indikātoru sūnu sugas [[Biotops|biotopu]] noteikšanai.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ir laiks
| attēls                   = About Time (2013 film) Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''About Time''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ričards Kērtiss]]
| producents               = 
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Nikija Kentiša Bārnsa]]
| scenārija autors         = Ričards Kērtiss
| galvenajās lomās         = 
* [[Donals Glīsons]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Leirds-Klouss]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|27|Edinburgas filmu festivāls|2013|9|4|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0|title=About Time|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 2, 2019|archive-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190602154558/https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=abouttime.htm|title=About Time (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Ir laiks"''' ({{val|en|About Time}}) ir 2013. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ričards Kērtiss]]. Galvenās lomas atveido [[Donals Glīsons]], [[Reičela Makadamsa]], [[Bills Naijs]], [[Toms Holanders]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|27||bez}} Edinburgas filmu festivālā.

{{Atsauces+}}
 
'''Karaļa Artura sēta''' ({{val|pl|Dwór Artusa}}, {{val|de|Artushof}}) ir viens no [[Gdaņska]]s greznākajiem namiem pie Garā tirgus (''Langer Markt'') vecpilsētā. Tas, tāpat kā [[Melngalvju nams]] Rīgā, kopš 14. gadsimta kalpojis par bagāto tirgotāju sanāksmju un svinību vietu.

{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Betelgeize
|               attēls = <br />Betelgeizes atrašanās vieta [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]]
|       citi nosaukumi = Oriona Alfa, Oriona α 
|           zvaigznājs = [[Orions (zvaigznājs)|Orions]]
|          deklinācija = +07° 24′ 25.426″
|        rektascensija = 05<sup>h</sup> 55<sup>m</sup> 10.3053<sup>s</sup><ref name="SIMBAD">{{Tīmekļa atsauce | url=http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=betelgeuse | title =SIMBAD query result: BETELGEUSE – Semi-regular pulsating Star | publisher=Centre de Données astronomiques de Strasbourg | accessdate=2007-06-20}}</ref>
|    redzamais spožums = no +0,2 līdz +1,2
|   absolūtais spožums = −5,14
|                 masa = ~18—19<ref name="KALER">{{Tīmekļa atsauce | title=Betelgeuse (Alpha Orionis) | publisher=University of Illinois | author=Kaler, James B. (Jim) | work=Stars website | url=http://stars.astro.illinois.edu/sow/betelgeuse.html | accessdate=2009-07-19}}</ref>
}}
'''Betelgeize''' ({{val|en|Betelgeuse}}), pazīstama arī kā '''Oriona Alfa''' jeb '''Oriona α''' ([[angļu valoda|angļu]]:''α Orionis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|devītā spožākā zvaigzne]] pie debesīm [[nakts]] laikā un otra spožākā zvaigzne [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]] (uzreiz aiz [[Rīgels|Rīgela]]). Tās [[redzamais spožums]] variē starp 0,2 un 1,2. Betelgeize tiek klasificēta kā [[sarkanais pārmilzis]] un tā ir viena no lielākajām pašlaik zināmajām zvaigznēm. Tā atrodas apmēram 640 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Harper, G. M., Brown, A., Guinan, E. F. [http://iopscience.iop.org/article/10.1088/0004-6256/135/4/1430/pdf "A New VLA-Hipparcos Distance to Betelgeuse and its Implications"]. PDF. ''The Astronomical Journal'' '''135''' (4). April, 2008. pp. 1430–40. Retrieved November 12, 2015.</ref>

{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Fantastiskā sieviete
|    oriģinālnos = ''Una mujer fantástica''
|         attēls = A Fantastic Woman.png
|        att_izm = 
|       paraksts = 
|          žanrs = 
|       režisors = [[Sebastjans Lelio]]
|     producents = 
* Huans de Dios Larains
* [[Pablo Larrains]]
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Maza
|      scenārijs = 
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Maza
| galvenajās lomās         = 
* [[Daniela Vega]]
* [[Fransiko Rejes]]
|         mūzika = [[Metjū Herberts]]
|      operators = Benhamins Ečasareta
|        montāža = 
|        studija = 
* ''Fabula''
* ''Komplizen Film''
|    izplatītājs = 
* ''[[Sony Pictures Classics]]''<ref name="Sony">{{Tīmekļa atsauce|url=http://deadline.com/2017/02/a-fantastic-woman-berlin-deal-sony-pictures-classics-1201907101/|title=Sony Classics Picks Up Berlin Competition Pic ‘A Fantastic Woman’|last=Hipes|first=Patrick|website=[[Deadline Hollywood]]|publisher=[[Penske Business Media]]|date=9 February 2017|accessdate=10 February 2017}}</ref>
|       izdošana = {{Filmas datums|2017|2|12|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2017|4|6|Čīle}}
|         ilgums = 104 minūtes
|         valsts = 
* {{CHI}}
* {{DEU}}
* {{ESP}}
* {{USA}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |work=[[LUMIERE]] |title=Una mujer fantástica |url=http://lumiere.obs.coe.int/web/film_info/?id=72670 |accessdate=8 March 2018 |publisher=[[European Audiovisual Observatory]]}}</ref>
|         valoda = spāņu
|        budžets = 
|       ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&wk=2017W36&id=_fUNAMUJERFANTSTI01|title=Una Mujer Fantástica (A Fantastic Woman)|website=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]]|accessdate=24 March 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170916053008/http://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&wk=2017W36&id=_fUNAMUJERFANTSTI01|archivedate={{dat|2017|09|16||bez}}}}</ref><ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movie/mujer-fantastica-Una-(Chile)#tab=summary|title=Una Mujer Fantástica|website=[[The Numbers]]|publisher=Nash Information Services|accessdate=10 November 2017}}</ref>
|    iepriekšējā = 
|         nākamā = 
|           imdb = 
}}
'''"Fantastiskā sieviete"''' ({{val|es|Una mujer fantástica}}) ir 2017. gada čīliešu [[drāma (kino un TV)|drāmas filma]]. Filmas režisors ir [[Sebastjans Lelio]], scenārija autori ir Lelio un Gonsalo Maza,<ref name="SD">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.screendaily.com/news/production/a-fantastic-woman-wraps-shoot/5101226.article |title='A Fantastic Woman' wraps shoot |accessdate=15 December 2016 |work=Screen Daily |publisher=[[Screen International]] |first=Jeremy |last=Kay |date=8 March 2016}}</ref> producenti Huans de Dios un [[Pablo Larrains]]. Galvenās lomas atveido [[Daniela Vega]] un [[Fransiko Rejes]]. Filma tika izvirzīta [[Zelta lācis|Zelta lāča]] balvai [[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|67. Berlīnes starptautiskā kinofestivāla]] galvenajā filmu skatē.<ref name="Berlin">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2017/08_pressemitteilungen_2017/08_pressemitteilungen_2017detail_34708.html|title=Aki Kaurismäki, Oren Moverman, Agnieszka Holland, Andres Veiel, and Sally Potter – First Films for the Competition of the Berlinale 2017|publisher=[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlin International Film Festival]]|date=15 December 2016|accessdate=15 December 2016|author=Press Office|work=Annual Archives: 2017|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628044315/https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2017/08_pressemitteilungen_2017/08_pressemitteilungen_2017detail_34708.html}}</ref> [[Čīle]] filmu izvirzīja [[90. Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvai]] nominācijā [[Labākā starptautiskā spēlfilma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākā filma svešvalodā"]],<ref name="Premios Óscar Latinos">{{Tīmekļa atsauce |url=https://premiososcarlatinos.wordpress.com/2017/09/12/los-latinos-al-oscar-2018-chile/ |title=Los latinos al Óscar 2018: Chile |author=Bacherbas |work=Premios Óscar Latinos |date=11 September 2017 |accessdate=11 September 2017}}</ref> ko arī saņēma.<ref name="Nom90th">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.co.uk/news/entertainment-arts-42788267 |title=Oscars 2018: The list of nominees in full |work=[[BBC News]] |publisher=[[BBC]] |date=23 January 2018 |accessdate=23 January 2018}}</ref>

'''Asaras''' ir [[ķermeņa šķidrums]], kuru izdala [[asaru dziedzeri]]. Procesu, kad izdalās asaras, sauc par '''asarošanos'''. Asarošanu var izsaukt dažādi iemesli, piemēram, emocionālu jūtu dēļ var sākt [[raudāšana|raudāt]] vai acī ir iekritis kāds svešķermenis.  Aptuveni 99% no asarām veido [[ūdens]]. Atlikušo procentu lielākoties veido dažādas neorganiskas vielas — [[nātrija hlorīds]], [[nātrija karbonāts]], [[magnijs|magnija]] sāļi un citas vielas.

{{Commonscat|Female astronauts}}

un gaiši zaļā [[Dienvidaustrumāzija]]]]

{{Citas nozīmes|Lāčplēsi|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
{{Tēla infokaste
| name          = Lāčplēsis 
| color         = #B40404
| colour text   = #FFFFFF
| series        = 
| image         = 19951115 16sant Latvia Postage Stamp.jpg
| caption       = Lāčplēsis uz 1995. gada pastmarkas
| first         = 
| last          = 
| creator       = 
| portrayer     = 
| voice         = 
| lbl1          = 
| data1         = 
| lbl2          = 
| data2         = 
| lbl3          = 
| data3         = 
| nickname      = 
| alias         = 
| species       = 
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = 
| title         = 
| family        = viens no vecākiem bija [[lāči|lācis]], bet otrs – latviešu zemnieks vai zemniece
| spouse        = 
| significantother = 
| children      = 
| relatives     = 
| religion      = 
| nationality   = [[latvieši|latvietis]]
| lbl21         = 
| data21        = 
| lbl22         = 
| data22        = 
| lbl23         = 
| data23        = 
| extra-hdr     = 
| lbl31         = 
| data31        = 
| lbl32         = 
| data32        = 
| lbl33         = 
| data33        = 
}}
'''Lāčplēsis''' ir simbolisks latviešu [[tēls]], kas ir aprakstīts [[literatūra|literatūrā]] un [[kinofilma|filmās]]. Lāčplēša vārds un tēla elementi ir sastopami arī plašākā latviešu kultūrā. Viens no pazīstamākajiem darbiem, kurā aprakstīts Lāčplēsis, ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] varoņeposs "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]". Lāčplēsis ir balstīts uz latviešu teikām.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/zinas/37235-kas-bija-lacplesa-vecaki-un-ka-tautas-varonis-tika-pie-sava-varda|title=Kas bija Lāčplēša vecāki, un kā tautas varonis tika pie sava vārda?|website=https://jauns.lv|access-date=2024-03-23|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/L%C4%81%C4%8Dpl%C4%93sis:1|title=Lāčplēsis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-03-23}}</ref>

<p style="text-align: center; font-size: .8em; padding-bottom: 0.3em;">[[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1]]{{·}} [[2. tramvaju maršruts (Rīga)|2]]{{·}} [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5]]{{·}} [[7. tramvaju maršruts (Rīga)|7]]{{·}} [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10]]{{·}} [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11]]</p><noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

'''Dēnhofi''' ({{val|de|Dönhoff, Donhoff}} {{val|pl|Denhoff}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Polijas-Lietuvas kopvalsts|Polijas-Lietuvas kopvalstī]] un [[Austrumprūsija|Austrumprūsijā]].

{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = 
|nosaukums_latv_val     = Aragonas kronis
|sugasvārds             = Aragonas kroņa
|kontinents             = Eiropa
|reģions                = 
|valsts                 = Spānija
|laikmets               = 
|statuss                = 
|statusa_teksts         = 
|impērija               = 
|valdības_veids         = 
|
|gads_sākums            = 1162
|gads_beigas            = 1716
|
|event_start            = 
|date_start             = 
|event_end              = 
|date_end               = 
|
|event1                 =  
|date_event1            = 
|event2                 = 
|date_event2            = 
|event3                 = 
|date_event3            = 
|event4                 = 
|date_event4            = 
|
|event_pre              = 
|date_pre               = 
|event_post             = 
|date_post              = 
|
|p1                     = Aragonas karaliste
|flag_p1                = 
|p2                     = Barselonas grāfiste
|flag_p2                =

{{Commonscat|Latin America|Latīņamerika}}

{{BioTakso infokaste
| binomial =Betula nana
| autors =L.
| attēls =Betula nana0.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. nana
| suga_lv = Pundurbērzs
| kategorijas =nē
}}

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Jasunari Kavabata
|         vārds_orig = 川端 康成
|             attēls = Kawabata Yasunari.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 11
|           dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Japan (1870–1999).svg}} [[Osaka]], [[Japānas impērija]]
|             m_gads = 1972
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 16
|            m_vieta = {{vieta|Japāna|Kanagavas prefektūra|Zuši|3s=Zuši (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = [[japāņi|japānis]]
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = Hideko Kavabata
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[japāņu valoda]]
|            periods = 1924—1972
|              žanri = romāni, īsie stāsti
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Dejotāja no Idzu]]” (1926)|“[[Sniegu valstībā]]” (1937)|“[[Tūkstoš dzērvju]]” (1951)|“[[Kalna balss]]” (1953)}}
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = [[Tokijas Universitāte]]
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1968)
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Līvānu rajons]]
[[Kategorija:Līvānu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Jersikas pagasts}}

{{Vielas infokaste
|               attēls =  <br />Jaunā fuksīna struktūrformula
| citi nosaukumi = Magenta III
|           CAS numurs = 3248-91-7
|      ķīmiskā formula = C<sub>22</sub>H<sub>24</sub>N<sub>3</sub>Cl
|              molmasa = 365,90
| šķīdība ūdenī        = 1,13 g/100 mL (20&nbsp;°C)
}}
'''Jaunais fuksīns''' ir sintētiska organiskā [[krāsvielas|krāsviela]], sastopams kā tumši sarkani kristāli, veido koši sarkanu ūdens šķīdumu.

[[Kategorija:Pededze]]

{{Infobox drink
| name         = Zaļā tēja
| image        = Green tea 3 appearances.jpg
| caption      = Zaļās tējas izskats trīs dažādos posmos (no kreisās uz labo): iepildītās lapas, sausās lapas un šķidrums.
| type         = [[Tēja]]
| abv          = 
| proof        = 
| manufacturer = 
| distributor  = 
| origin       = [[Ķīna]]
| introduced   = 
| discontinued = 
| colour       = Zaļa
| flavour      = 
| ingredients  = [[Camellia sinensis|Tējas lapas]]
| variants     = 
| related      = [[Tēja]]
| website      =
| region       = [[Austrumāzija]]
}}

'''Dogma''' ir autoritātes noteikts princips, kas tiek pieņemts par neapstrīdamu patiesību.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996.</ref> Tas ir ideoloģijas vai ticības sistēmas pamatā un nedrīkst tikt mainīts vai ignorēts bez visas sistēmas [[paradigma]]s ietekmēšanas.

[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Eļļas]]

{{Skolas infokaste
|name                   = Daugavpils Zinātņu vidusskola
|logo                   = 
|seal_image             = 
|image                  = 
|image size             = 
|alt                    = 
|caption                = 
|motto                  = 
|location               = Raiņa iela 30, [[Daugavpils]], {{LAT}}
|postcode               = 
|map_type               = Daugavpils
|map_caption            = 
|map_alt                = 
|map_size               = 
| latd  = 55 | latm  = 52 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 55 | longEW = E

{{atveidošana|infokastē}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Gilads Cukermans
|     vārds_orig = Ghil'ad Zuckermann
|         attēls = zuckermann.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Gilads Cukermans 2011. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Telaviva]], [[Izraēla]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta =  [[Izraēla]], [[Itālija]], [[GBR]], [[Austrālija]], [[Ķīna]], [[Singapūra]], [[Japāna]], [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Slovākija]]
|      pilsonība = [[Izraēla]], [[Itālija]], [[Austrālija]], [[GBR]]
|        tautība = 
|   darba_vietas = [[Adelaida|Adelaidas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Churchill College Cambridge]], [[Shanghai Jiao Tong University]], [[Weizmann Institute of Science]], [[The University of Queensland]], [[National University of Singapore]], [[Teksasas Universitāte Ostinā]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]] ([[St Hugh's koledža]]), [[Kembridžas Universitāte]] ([[Churchill koledža]]), [[Telavivas Universitāte]], [[Apvienotās pasaules koledžas|United World College of the Adriatic]]
|        zinātne = [[lingvistika]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[Ivrits]], [[:en:Phono-semantic matching|Phono-semantic matching]], Revivalistics
|    apbalvojumi = 
}}

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>5</sub>CH<sub>3</sub>
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=98,42&nbsp;°C
}}
'''Heptāns''' (CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>5</sub>CH<sub>3</sub>) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br /><br />Taurīna molekulas modeļi<br /><br />Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C<sub>2</sub>H<sub>7</sub>NO<sub>3</sub>S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}

{{Ēkas infokaste
| name                = Ērberģes muiža
| native_name         = 
| former_names        = ''Herbergen''
| alternate_names     = 
| status              = 
| image               = Erberges muiza 2007.JPG
| image_alt           = 
| image_size          = 300px
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = Neoklasicisms
| structural_system   = 
| owner               = 
| current_tenants     = [[Mazzalves pamatskola]]
| location            = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Ērberģe}}
| pushpin_map         = 
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 1868
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Balāde par Basteru Skragsu
| attēls = The Ballad of Buster Scruggs (2018 poster).png
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ballad of Buster Scruggs''
| žanrs = drāma, komēdija, vesterns
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents = * [[Megana Elisone]]
* [[Sjū Negle]]
* [[Robers Grafs]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors = Džoels un Ītans Koeni
| galvenajās lomās = * [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Toms Vaitss]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Taina Delija]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|9|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018|title=The Ballad of Buster Scruggs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424172912/http://www.bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Balāde par Basteru Skragsu"''' ({{val|en|The Ballad of Buster Scruggs}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Džeimss Franko]], [[Brendans Glīsons]], [[Toms Vaitss]], [[Zoja Kazana]], [[Liams Nīsons]] un [[Taina Delija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeka Londona grāmatu ''All Gold Canyon'' un Stjuarta Edvarda Vaita grāmatu ''The Girl Who Got Rattled''.

[[Kategorija:Melnupe]]

{{BioTakso infokaste
|           attēls = Isard des pyrenees bigorre 2003.jpg
|    att_nosaukums = [[Pireneju ģemze]] (''Rupicapra pyrenaica'')
|       att_izmērs = 240px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta  
|     ģints = Rupicapra
|     ģints_lv = Ģemzes
| binomial=Rupicapra <small>([[Henri Marie Ducrotay de Blainville|Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Ģemzes, ģemžu ģints''' (''Rupicapra'') ir [[kazu apakšdzimta]]s (''Caprinae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. [[Pireneju ģemze]] (''Rupicapra pyrenaica'') sastopama [[Eiropa]]s dienvidrietumos - [[Pireneji|Pirenejos]], [[Kantabrijas kalni|Kantabrijas kalnos]] un [[Apenīni|Apenīnu kalnos]]. Otras sugas [[ģemze]]s (''Rupicapra rupicapra'') izplatība ir lielāka, kas sākas ar Eiropas centrālo daļu - [[Alpi]]em un [[Balkāni (kalni)|Balkāniem]] areāla rietumos, turpinoties austrumu virzienā uz [[Turcija|Turciju]] un [[Kaukāzs|Kaukāzu]].<ref name=jh>[http://jhered.oxfordjournals.org/content/early/2009/07/17/jhered.esp053.full.pdf The Genetic Impact of Translocations and Habitat Fragmentation in Chamois (Rupicapra) spp.]</ref>

[[File:Wars-Long-Run-military-civilian-fatalities.png|thumb|Globālie nāves gadījumi konfliktos kopš 1400. gada.<ref>https://ourworldindata.org/war-and-peace</ref>]]
'''Bruņots konflikts''' ir bruņota konfrontācija starp [[Valsts|valstīm]] vai sociālām kopienām atsevišķās valstīs, kuras mērķis ir atrisināt ekonomiskās, politiskās, nacionāli etniskās un citas domstarpības, ierobežoti izmantojot [[Militārisms|militāru]] spēku.

{{neatkarīgas atsauces+}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = Bērnu un jauniešu centrs "Laimīte"
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = BJC Laimite logo.png
|image_border = 
|size         = 
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      = 
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = BJC "Laimīte"
|motto        = 
|formation    = 
|extinction   = 
|type         = Interešu izglītības iestāde
|status       = 
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Sarkandaugavas iela]] 24, [[Rīga]], [[Latvija]]
|location     = 
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = 
|membership   = 
|language     = [[latviešu valoda|latviešu]]
|leader_title = Direktore
|leader_name  = Aiva Sarma
|main_organ   = Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments
|parent_organization = 
|affiliations = 
|num_staff    = 
|num_volunteers =
|budget       = 
|website      = {{URL|http://www.laimite.lv|BJC "Laimīte" mājaslapa}}
|remarks      = <!-- <small>Atjaunots 2019. gada jūlijā</small> Kas atjaunots? -->
|}}

{{vikisaites+}}
{{iw+}}
'''Procentu likmju mijmaiņas darījums''' ({{val|en|eninterest rate swap, IRS}}) ir atvasinātais finanšu instruments. Tas ir līgums starp divām pusēm par to, ka noteiktos datumos viena no pusēm maksās otrai pusei procentus no noteiktas summas pēc fiksētas procentu likmes un saņems no tās procentu maksājumus pēc mainīgas procentu likmes (piemēram, pēc [[LIBOR]] likmes).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Interest Rate Swaps|url=https://global.pimco.com/en-gbl/resources/education/understanding-interest-rate-swaps|access-date=2022. gada 10. janvāris|website=global.pimco.com}}</ref>

{{BioTakso infokaste|attēls=Hypericum montanum RF.jpg|dzimta_lv=Asinszāļu dzimta|suga_lv=Kalnu asinszāle|suga=Hypericum montanum|binomial=Hypericum montanum <small>L.</small>|iedalījums=|ģints_lv=Asinszāles|ģints=Hypericum|dzimta=Hypericaceae|valsts=Plantae|rinda=Malpighiales|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Kalnu asinszāle''' (''Hypericum montanum'') ir augu suga [[asinszāļu dzimta]]s [[Asinszāles|asinszāļu ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Rietumeiropa|Eiropas rietumu]] un [[Centrāleiropa|centrālajā]] daļā, kā arī dažviet [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Mazāzija|Mazāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] kalnu asinszāle ir sastopama ļoti reti — [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]] valsts vidusdaļā, visbiežāk uz [[Kaļķis|kaļķaina]] substrāta, piemēram, [[Daugava]]s krastā uz [[Dolomīts|dolomīta]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/hypericum-montanum-l/|title=kalnu asinszāle - Hypericum montanum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-01}}</ref>

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Why Did I Get Married Too?''
| attēls                   = WhyDidIGotMarried2Poster2.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tailers Perijs]]
| producents               = 
* [[Rūbens Kanons]]
* Tailers Perijs
| scenārija autors         = Tailers Perijs
| galvenajās lomās         = 
* [[Dženeta Džeksone]]
* Tailers Perijs
* [[Taša Smita]]
* [[Džila Skota]]
* [[Luiss Gosets jaunākais]]
* [[Maliks Joba]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Tyler Perry Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|4|2|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tyler-perrys-why-did-i-get-married-too-2010|title=Tyler Perry's Why Did I Get Married Too?|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whydidigetmarriedtoo.htm|title=Tyler Perry's Why Did I Get Married Too?|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Kāpēc es apprecējos?]]
| nākošā                   = 
| imdb                     =
}}
'''''Why Did I Get Married Too?''''' ir 2010. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Tailers Perijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Dženeta Džeksone]], [[Taša Smita]], [[Džila Skota]], [[Luiss Gosets jaunākais]] un [[Maliks Joba]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|2||bez}}. Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "[[Kāpēc es apprecējos?]]".

'''''Henry''''' var būt:
* [[Henrijs]] — elektriskās induktivitātes mērvienība
* [[Džozefs Henrijs]] (''Joseph Henry'', 1797—1878) — ASV fiziķis
* [[Princis Harijs, Saseksas hercogs|Princis Harijs]] ''(Prince Henry of Wales)'' — Apvienotās Karalistes trešais troņmantinieks
* [[Tjerī Anrī]] ''(Thierry Henry)'' — franču futbolists
* [[O. Henrijs]] (''O. Henry'') — ASV rakstnieks (1862—1910)
* [[Henrijs II Plantagenets]] (''Henry II Plantagenet, the Curtmantle'', 1133-1189) — Anglijas karalis
* [[Henrijs Plantaganets, Jaunais karalis|Henrijs III, Jaunais karalis]], (''Henry the Young King'', 1155-1183) — Anglijas karalis
* [[Henrijs III Plantagenets]] (''Henry II Plantagenet'', 1207-1272) — Anglijas karalis
* [[Henrijs IV Lankasters]] (''Henry IV, of Bolingbroke'', 1367-1413) — Anglijas karalis
* [[Henrijs V Lankasters]] (''Henry V of Lancaster'', 1387-1422) — Anglijas karalis
* [[Henrijs VI Lankasters]] (''Henry VI of Lancaster'', 1421-1471) — Anglijas karalis
* [[Henrijs VII Tjudors]] (''Henry VII Tudor'', 1457-1509) — Anglijas karalis
* [[Henrijs VIII Tjudors]] (''Henry VIII Tudor'', 1491-1547) — Anglijas karalis
* [[Henrija ledus sala]] ''(Henry Ice Rise)'' — ledus pacēlums Antarktīdā

{{Filozofa infokaste
|               krāsa = 
|               vārds = Zigmunts Baumans
|          vārds_orig = ''Zygmunt Bauman''
|              attēls = Zigmunt Bauman na 20 Forumi vydavciv.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt = 
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Poznaņa]], {{POL}}
|           m_dat_alt = 
|              m_gads = 2017
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 9
|             m_vieta = 
|        dzīves_vieta = [[Varšava]], [[Līdsa]]
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|             dzimums = 
|              vecāki = 
|               brāļi = 
|               māsas = 
|        dzīvesbiedrs = 
|               bērni = 
|            paraksts = 
|               skola = 
|           intereses = [[ētika]], [[politiskā filozofija]], [[socioloģija]] 
|          alma_mater = [[Varšavas Universitāte]]
|           skolotājs = 
|           skolnieks = 
|          ietekme_no = [[Kārlis Markss]], [[Makss Vēbers]], [[Georgs Zimmels]], [[Antonio Gramši]], [[Hanna Ārente]], [[Teodors Adorno]], [[Žaks Deridā]]
|          ietekmējis = 
|               darbi = 
|              valoda = [[poļu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1881 
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = 
|        zinātne = 
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}

{{infobox tvseason
|season_name = "[[Simpsoni|Simpsonu]]" 8. sezona
|bgcolour = #8BC7D7
|show_name = [[Simpsoni]]
|image = 
|caption = DVD
|country = {{USA}}
|network = [[Fox Broadcasting Company|Fox]]
|first_aired = 1996. gada 27. oktobris
|last_aired = <br />1997. gada 18. maijs
|region_1 = 2006. gada 15. augusts
|region_2 = 2006. gada 2. oktobris
|num_episodes = 25
|prev_season = 
|next_season = 
|episode_list = 
|}}
'''"[[Simpsoni|Simpsonu]]" astotā sezona''' tika pārraidīta laika posmā no 1996. gada 27. oktobra līdz 1997. gada 18. maijam. Sezona tika uzsākta ar sēriju ''[[Treehouse of Horror]] VII''. Dažādi ar astoto sezonu saistīti darbi saņēma vairākas balvas, tai skaita divas [[Emmy balva|''Emmy'' balvas]]. Pirmajā reģionā (ASV, Kanāda, Bermudas un ASV piederošās teritorijas) DVD izdevums tika izdots 2006. gada 15. augustā, 2. reģionā (gandrīz visa Eiropa, Vidējos Austrumos, Ēģiptē, Japānā, Dienvidāfrikā, Svazilendā, Lesoto, Grenlandē, Francijas aizjūras departamentos un teritorijās) — 2006. gada 2. septembrī un 4. reģionā (Meksikā, Centrālamerikā, Karību reģionā, Dienvidamerikā, Jaunzēlandē, Austrālijā, Papua Jaungvinejā un lielākajā daļā Okeānijas) — 2006. gada 2. oktobrī.

[[Kategorija:Nākotne]]
[[Kategorija:Socioloģija]]

'''Dārfūra''' ({{val-ar|دارفور}};‎ ''Dārfūr'' — ‘[[furi|furu]] zemes’) ir reģions [[Sudāna]]s rietumos. No 17. līdz 19. gadsimtam pastāvēja kā neatkarīgs [[Dārfūras sultanāts]], bet pēc tam bija daļa no [[Britu impērija]]s Āfrikas kolonijām. Dārfūra sastāv no trim federālajām zemēm: Rietumdārfūras, Dienviddārfūras un Ziemeļdārfūras. Šos reģionus kopš 2006. gada pārvalda Transnacionālā Dārfūras reģionāla pārvalde. Sudānas valdības uzsāktais karš pret etniskajām grupām, kas nepieder pie [[arābi]]em, ir novedis pie tā, ka Darfūrā kopš [[2003. gads|2003]]. gada valda humanitārā krīze.

{{iw+}}

{{citas nozīmes|evanģelistu|Marks (nozīmju atdalīšana)|Marks}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Evaņģēlists Marks
|      dzimšanas datums = 
|          nāves datums = 
|        piemiņas diena = 25. aprīlis (Rietumu kristietība)
|                  godā = 
|                attēls = Jose leonardo-san marcos.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = 
|       dzimšanas vieta = [[Kirēna|Kirēnā]], [[Ziemeļāfrika]]
|           nāves vieta = 
|             nosaukums = Evaņģēlists, moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis = 
|               simboli = 
|            aizbildnis =  
|            svētvietas = 
|                strīdi =
}}

[[Kategorija:Sociāldemokrāti]]

{{catmore}}
{{Commonscat|Mechanics}}

{{atsauces+}}
'''Radiouztvērēja selektivitāte''' raksturo tā spēju izdalīt derīgo [[signāls|signālu]] daudzu citu signālu vidū, kas vienlaicīgi nonāk [[radiouztvērējs|uztvērēja]] ieejā un tiek uzskatīti par traucējumiem. Parasti ar to saprot [[frekvence]]s selekciju, kuru var realizēt, pateicoties signāla un traucējumu frekvenču atšķirībai. Bez tam ir arī citi selektivitātes veidi. Radiouztvērējos tiek normēta selektivitāte uztveršanas blakus kanālos, kuri savukārt ir blakus kanāls, [[spoguļkanāls]] un [[starpfrekvence]]s kanāls.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= 
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = 
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|            ģints = Tretomphalus
|        ģints_lv = Tretomfali
|            suga = Tretomphalus bulloides
|        binomial = <small>(d'Orbigny, 1839)</small>
|       izplatība = 
|      iedalījums =
|     kategorijas = nē
}}
'''''Tretomphalus bulloides''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Rosalinīdas|rosalinīdu]] dzimtā. Sugu 1839. gadā aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]] kā ''Rosalina bulloides'', bet 1880. gadā vācu zoologs [[Kārlis Augusts Mebiuss]] to iedalīja jaunizveidotajā [[Tretomfali|tretomfalu]] ģintī. ''Tretomphalus bulloides'' ir tretomfalu ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Melnā jūra|Melnajā jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Karību jūra]]s reģionā, [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] un pie [[Japāna]]s.<ref>[https://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=113184#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Tivas Republika 
| karte = Russia - Tuva Republic (2008-01).svg
| oriģ = Республика Тыва<br />Тыва Республика 
| karoga_attēls = Flag_of_Tuva.svg
| karoga_nosaukums = Tivas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tuva.svg
| ģerboņa_nosaukums = Tivas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Kizila]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]<br />[[tiviešu valoda|tiviešu]]
| tautas = [[tivieši]] (77,02%)<br />[[krievi]] (20,11%)
| platība = 170 427
| iedzīvotāji = 307 925
| iedz blīvums = 1,81
| pilsētas = 5
| rajoni = 17
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://gov.tuva.ru/
|ainavas_skats=Центр_Азии_август_2015г.jpg}}

[[Kategorija:Somija]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

[[Kategorija:Ruņa]]

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Carduelis_Flammea_Oulu_2007_03_04.JPG
 | att_nosaukums = [[Ķeģis]] (''Acanthis flammea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Acanthis
 |      ģints_lv = Ķeģi
 |      binomial = Acanthis <small>([[Moritz Balthasar Borkhausen|Borkhausen]], 1797)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ķeģi''', '''ķeģu ģints''' (''Acanthis'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 3 neliela auguma sugas, kas izplatītas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Ligzdo [[ziemeļu puslode]]s arktiskajos un [[mērenā josla|mērenās joslas]] mežos un krūmājos. [[Mazais ķeģis]] introducēts [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].

Par '''imunitāti''' sauc organisma neuzņēmību pret [[slimība|slimību]] [[baktērija|baktērijām]], noteiktām [[inde|indēm]] un dažādiem svešķermeņiem. 20. gadsimta sākumā vācu zinātnieks [[Pauls Ērlihs]] noskaidroja, ka imunitāti rada [[asinis|asinīs]] esošās pretvielas jeb [[antivielas]]. Par šo atklājumu viņš kopā ar Mečņikovu [[1908]]. gadā saņēma [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]].

{{jāuzlabo|nav īsti saprotams, par ko raksts. Noformējums. Pareizrakstība}}

{{cita nozīme|saldvielu|raudzētu medus dzērienu|Medus (dzēriens)}}
'''Medus''' ir lipīga un [[viskozitāte|viskoza]] [[saldviela]], ko gatavo [[bite]]s no ziedu nektāra, ko [[nektāraugi]] izdala ziedēšanas laikā.

[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]

{{Politiskās partijas infokaste
|name               = Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei
|native_name        = [[Spāņu valoda|Spāņu]]: Movimiento al Socialismo-Instrumento Político por la Soberanía de los Pueblos
|logo               = Movimiento al Socialismo.png
|colorcode          = #0047AB
|leader             = 
|chairperson        = 
|president          = [[Evo Moraless]]
|secretary_general  = 
|spokesperson       = 
|founder            = 
|leader1_title      = 
|leader1_name       = 
|leader2_title      = 
|leader2_name       = 
|leader3_title      = 
|leader3_name       = 
|leader4_title      = 
|leader4_name       = 
|leader5_title      = 
|leader5_name       = 
|slogan             = 
|founded            = 1987. (reģistrēta)<br/>
                      1998. (IPSP to pārņem)
|dissolved          = 
|merger             = 
|split              = Tautu suverenitātes asambleja
|predecessor        = 
|merged             = 
|successor          = 
|headquarters       = {{vieta|Bolīvija|Lapasa}}
|newspaper          = 
|student_wing       = 
|youth_wing         = 
|wing1_title        = 
|wing1              = 
|wing2_title        = 
|wing2              = 
|wing3_title        = 
|wing3              = 
|membership_year    = 
|membership         = 
|ideology           = [[21. gadsimta sociālisms]]<br/> 
[[Kreisais nacionālisms]]<br/>
[[Pretimperiālisms]]<br/>
[[Antikapitālisms]]<br/>
[[Komunitārisms]]
|position           = [[kreisa politika|Kreisa]]
|religion           = 
|national           = 
|international      = [[Progresīvo alianse]] <br/> [[Foro de São Paulo]]
|european           = 
|europarl           = 
|affiliation1_title = 
|affiliation1       = 
|colors             = {{krāsa|#0047AB}} {{krāsa|#FFFFFF}} {{krāsa|#000000}}<br/>
[[zilā krāsa|Zils]], [[baltā krāsa|balts]], [[melnā krāsa|melns]]
|blank1_title       = Deputātu kambaris
|blank1             = {{Politiskās partijas infokaste/Vietas|88|130|#0047AB}}
|blank2_title       = Senāts
|blank2             = {{Politiskās partijas infokaste/Vietas|25|36|#0047AB}}
|blank3_title       = 
|blank3             = 
|seats1_title       = 
|seats1             = 
|seats2_title       = 
|seats2             = 
|seats3_title       = 
|seats3             = 
|seats4_title       = 
|seats4             = 
|symbol             = 
|flag               = 
|website            = 
|state              = 
|country            = {{vieta|Bolīvija}}
|country_dab1       = 
|parties_dab1       = 
|elections_dab1     = 
|country2           = 
|country_dab2       = 
|parties_dab2       = 
|elections_dab2     = 
|footnotes          = 
}}
'''Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei''' ({{val-es|Movimiento al Socialismo-Instrumento Político por la Soberanía de los Pueblos}}, '''MAS-IPSP''', arī '''MAS'''), arī '''Kustība uz sociālismu''' ({{val-es|Movimiento al Socialismo}} {{audio|es_movimiento-al-socialismo_001.ogg|klausīties}}), ir [[kreisa politika|kreisa]], [[sociālisms|sociālistiska]] [[Bolīvija]]s kustība un [[politiskā partija]], kura ir valdībā ar absolūtu vairākumu [[Bolīvijas Daudznacionālā likumdošanas asambleja|parlamentā]]. Tās vadītājs ir pašreizējais valsts prezidents [[Evo Moraless]].

{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| datums     = {{dat|2019|12|18}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Iespaidi no WikidataCon un citi jaunumi
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
}}

{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika
|        vietējais_nosaukums = {{val|ne| लोकतान्त्रिक गणतन्त्र नेपाल}}<br />''Loktāntrik Ganatantra Nepāl''
|           valsts_nosaukums = Nepāla
|           karoga_nosaukums = Nepālas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Nepal.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Nepālas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 
|             ģerboņa_attēls =Emblem of Nepal.svg
|                valsts_moto = 
|               valsts_himna = ''[[Sayaun Thunga Phool Ka|Sayaun Thunga Phulka]]''
|              kartes_attēls = Nepal_(orthographic_projection).svg
|             valsts_valodas = [[Nepāliešu valoda]]<ref>According to the [http://www.worldstatesmen.org/Nepal_Interim_Constitution2007.pdf Interim Constitution], Nepali is the country's only official language (article 5, point 2). Other languages spoken as the mother tongue in Nepal are the national languages (article 5, point 1). According to article 5, point 3, all languages are accepted as official languages at the regional level. Today's more than 90% people speak Nepali as a first language.</ref>
|              galvaspilsēta = [[Katmandu]]
| latd=27 |latm=42 |latNS=N |longd=85 |longm=19 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Rāms Candra Paudels]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Puspa Kamals Dāhāls]]
|                platība_km2 = 147 181
|              platība_rangs = 95.
|             procenti_ūdens = 2,8
|         iedzīvotāju_skaits = |    iedzīvotāju_skaita_gads = |   iedzīvotāju_skaits_rangs = 
| population_census = 26 494 504<ref name=pre-cen>{{Tīmekļa atsauce |title=National Population and Housing Census 2011 (National Report) |url=http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |publisher=Central Bureau of Statistics (Nepal) |accessdate=26 November 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130418041642/http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |archivedate={{dat|2013|04|18||bez}} }}</ref>
| population_census_year = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 180
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 62.
|               IKP_PPP_gads = 2012
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$40 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=46&pr.y=13&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=558&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Nepal |publisher=International Monetary Fund |accessdate=20 April 2012}}</ref><!--end nowrap:-->}}
|              IKP_PPP_rangs = 
|         IKP_PPP_per_capita = $1400<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 
| GDP_nominal = {{nowrap|$17,921 miljardi<ref name=imf2/>}}
| GDP_nominal_rank = 
| GDP_nominal_year = 2012
| GDP_nominal_per_capita = $623 624<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank = 
|                  Gini_gads = 2003&ndash;2004
| Gini_change =  <!--increase/decrease/steady-->
|                       Gini = 47,2 <!--number only-->
| Gini_ref = 
|                 Gini_rangs = 
|                   HDI_gads = 2011 <!--Please use the year to which the HDI data refers, not the publication year-->
| HDI_change = increase <!--increase/decrease/steady-->
|                        HDI = 0,458 <!--number only-->
| HDI_ref = <ref name="UN">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Tables.pdf |title=Human Development Report 2011. Human development index trends: Table G |publisher=The United Nations |accessdate=5 November 2011}}</ref>
|                  HDI_rangs = 157.
| FSI = 9300,6 {{samazinājās}} -19
| FSI_year = 2007
| FSI_rank = 1.
| FSI_category = Alert
|       neatkarības_iegūšana = Apvienošanās
|       neatkarības_notikums = Pasludināta karaliste
|         neatkarības_datums = 1768. gada 21. decembris
|      neatkarības_notikums2 = Pasludināta valsts
|        neatkarības_datums2 = 2007. gada 15. janvāris
|      neatkarības_notikums3 = Pasludināta republika
|        neatkarības_datums3 = 2008. gada 28. maijs
|                     valūta = [[Nepālas rūpija]]
|               valūtas_kods = NPR
|                 laika_zona = [[Nepal Time|NPT]]
|                 utc_offset = +5:45
| DST_note = nav
| drives_on = left
|               iso_kods_num = 
|             iso_kods_alfa2 = 
|             iso_kods_alfa3 = 
|             tālsarunu_kods = 977
|                     domēns = [[.np]]<br>[[.नेपाल]]
}}
'''Nepāla''' ({{val|ne|नेपाल}}), oficiāli '''Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika''', ir valsts [[Āzija]]s dienvidu daļā, pasaules jaunākā [[republika]]. Tā robežojas ar [[Indija|Indiju]] dienvidos, austrumos, rietumos un [[Ķīna|Ķīnu]] ziemeļos. Ar 147 181 kvadrātkilometru platību un iedzīvotāju skaitu aptuveni 30 miljoniem, Nepāla ir pasaules 93. lielākā valsts<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html | title = The World Factbook : Rank order population | publisher = CIA | language = angliski | access-date = {{dat|2009|11|08||bez}} | archive-date = {{dat|2014|02|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20140209041128/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html }}</ref> un 41. apdzīvotākā valsts. Nepālas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Katmandu]].

'''Gavmii mi ekuverikan matii tibegen kuriime salaam''' ir [[Maldīvija|Maldīvijas Republikas]] [[valsts himna]].
Tās vārdus sarakstījis [[Muhameds Džamels Didi]] (''Mohamed Jameel Didi''). Melodiju ir komponējis Šrilankiešu komponists [[Pandits Vanakuvatavaduge Dons Amaradeva]] (''Pandit Wannakuwattawaduge Don Amaradeva'') 1972. gadā.

'' nosaukums]]
'''Starptautiskā tirgvedība''' ir [[tirgvedība]]s joma, kas koncentrēta uz uzņēmuma ražoto produktu vai sniegto pakalpojumu atbalstu starptautiskajos eksporta tirgos. Globalizācija un jauno tehnoloģiju attīstība nozīmē, ka aizvien lielākam uzņēmumu lokam ir jāattīsta darbība eksporta tirgos, ne tikai lai izmantotu eksporta izaugsmes iespējas, bet arī lai izturētu konkurenci mājas tirgū, ko rada globālo uzņēmumu ienākšana tajos. Ikviens uzņēmums, kas darbojas tikai savā mājas tirgū, vai vienā valstī, vienmēr ir pakļauts riskam, ka to izkonkurēs kāds cits uzņēmums, vai arī tam, ka mājas tirgū tas sasniegs maksimālo tirgus daļu un vairs nespēs nodrošināt uzņēmuma izaugsmi. To var ietekmēt patērētāju gaumes maiņa, ienākumu līmeņa krišanās, vai nelielais iedzīvotāju skaits. Arī tehnoloģiju sniegtā iespēja strauji palielināt ražošanas apjomus un samazināt produkta cenu, parasti noved pie mājas tirgus pārsātināšanas un nepieciešamības meklēt noietu eksporta tirgos. Svarīga ir arī nepieciešamība atpelnīt produkta izstrādē un ražošanas uzsākšanā investētie līdzekļi, ko vieglāk izdarīt paplašinot tirgus apjomu, ieejot ārvalstu tirgos. Ieiešana starptautiskos tirgos sniedz uzņēmumam jaunas izaugsmes iespējas un samazina riskus tā pastāvēšanai. 

{{catmore}}
[[Kategorija:Metāli]]

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums = Muskatrieksti
|         binomial = Myristica
|           attēls = Myristica fragrans - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-097.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = ''Myristica fragrans''
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = 
|         klase_lv = 
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Myristicaceae
|        dzimta_lv = Muskatriekstu dzimta
|            ģints = Myristica
|         ģints_lv = Muskatrieksti
|         sinonīmi = 
|        izplatība = 
|  izcelsmes_vieta = [[Moluku salas]]
|       iedalījums = 
|      kategorijas = nē
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrs un bez žēlastības 10
| attēls                   = Fast X poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fast X''
| žanrs                    = spriedzes filma
| režisors                 = [[Luiss Leterjērs]]
| producents               = 
* [[Nīls Morics]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Džastins Lins]]
* [[Džefs Kiršenbaums]]
* [[Samanta Vincenta]]
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = 
* Vins Dīzels
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Tairīss Gibsons]]
* ''[[Ludacris]]''
* [[Džeisons Momoa]]
* [[Natālija Emanuela]]
* [[Džordana Brūstere]]
* [[Džons Sina]]
* [[Džeisons Steitems]]
* [[Sons Kans]]
* [[Alans Ričsons]]
* [[Daniela Melšiora]]
* [[Skots Īstvuds]]
* [[Helēna Mirena]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Rita Moreno]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                = [[Stīvens Vindons]]
| montāža                  = 
* Dilans Haitsmits
* Kellija Matsumoto
* Lora Janoviča
* Korbins Mīls
| studija                  = 
* ''[[Original Film]]''
* ''[[One Race Films]]''
* ''[[Roth/Kirschenbaum Films]]''
* ''[[Perfect Storm Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|5|12|[[Roma]]|2023|5|19|ASV un Latvija}}
| ilgums                   = 
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|340 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=Fuster |first=Jeremy |date=November 17, 2022 |title='Fast X' Budget Has Ballooned to $340 Million |language=en-US |work=TheWrap|url=https://www.thewrap.com/universal-box-office-future-fast-furious/ |access-date=2022-11-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20221118002435/https://www.thewrap.com/universal-box-office-future-fast-furious/
|archive-date=15 January 2023}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|707,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Fast X (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5433140/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|4||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Ātrs un bez žēlastības 9]]"
| nākamā                   = 
| imdb                     = 5433140
}}
'''"Ātrs un bez žēlastības 10"''' ({{val|en|Fast X}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[asa sižeta filma]]. Filmas režisors ir [[Luiss Leterjērs]]. Šis ir turpinājums filmai "[[Ātrs un bez žēlastības 9]]" (2021), [[Ātrs un bez žēlastības (filmu sērija)|filmu sērijas]] desmitā daļa un franšīzes vienpadsmitā filma. Lomās [[Vins Dīzels]], [[Mišela Rodrigesa]], [[Tairīss Gibsons]], ''[[Ludacris]]'', [[Džeisons Momoa]], [[Natālija Emanuela]], [[Džordana Brūstere]], [[Džons Sina]], [[Džeisons Steitems]], [[Sons Kans]], [[Alans Ričsons]], [[Daniela Melšiora]], [[Skots Īstvuds]], [[Helēna Mirena]], [[Šarlīze Terona]], [[Bri Lārsone]] un [[Rita Moreno]]. Filmā Domam (Dīzels) ir jāaizstāv sava ģimene no Dantes Rejsa (Momoa), kurš vēlas atriebt tēva nāvi.

{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]
[[Kategorija:Režisori]]

{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cukurgalvas kalns
| Photo                = Pão_de_Açucar_-_Sugarloaf_Mountain_-_Zuckerhut_-_2022.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = 
| karte                = Riodežaneiro#Brazīlija#Dienvidamerika
|reljefs = yes
| alt = 
| paraksta_izvietojums = right
| latd=22.948611 |latNS=S
| longd=43.157222 |longEW=W
| Augstums         = 396
| Relatīvais_augstums  = 
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro (štats)|Riodežaneiro}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      =
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}

[[Kategorija:Zirnekļi]]

{{BioTakso infokaste
|platums =
|attēls = Quercus rex kz07.jpg
|binomial = Quercus rex
|autors = Hemsl.
|valsts = Plantae
|valsts_lv = Augi
|nodalījums = Angiospermae
|nodalījums_lv = Segsēkļi
|klase = Magnoliopsida
|klase_lv = Divdīgļlapji
|rinda = Fagales
|rinda_lv = Dižskābaržu rinda
|dzimta = Fagaceae
|dzimta_lv = Dižskābarži
|dzimta_r = Dižskābaržu dzimta
|ģints = Quercus
|ģints_lv = Ozoli
|suga = Quercus rex
|suga_lv = Karaliskais ozols
}}
'''Karaliskais ozols''' ({{val-la|Quercus rex}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Tā ir sastopama [[Indoķīnas pussala|Indoķīnas]] ziemeļu ([[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]]), Ziemeļaustrumu [[Indija|Indijas]] un [[Juņnaņa|Juņnaņas]] ([[Ķīna|Ķīnā]]) sezonāli tropiskajos mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=210000402|title=Cyclobalanopsis rex in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-01}}</ref>

{{Ieplakas infokaste
|nosaukums              = Karakija
|attēls                 = View of Karagiye Depression.JPG
|attēla_platums         = 
|paraksts               = 
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min = 24|lat_sec =  
|lon_dir =E |lon_deg =51|lon_min = 47|lon_sec = 
 | pushpin_map           = Kazahstāna#Manghistau apgabals
 | pushpin_relief        = jā
|region                = 
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{KAZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Manghistau pussala]]
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 85
|platums                = 25
|ieplaka                = Batirs
|augstums               = -132
|pilsētas               = 
}}
'''Karakija''' ({{val|kk|Қарақия ойысы, Qaraqïya oýısı}} — ‘melnā krauja’) ir [[ieplaka]] [[Kazahstāna]]s rietumos [[Kaspijas jūra]]s austrumu piekrastē, Kazahstānas zemākā sausā ieplaka un trešā zemākā [[Āzija|Āzijā]].

. Tas savā uzturā izmanto [[līdaka]]s, kas savukārt barojas no [[asaru ģints|asariem]]. Asari pārtiek no [[vīķe|vīķēm]], bet tās ēd saldūdens [[garneles]]]]
'''Barības ķēde''', arī '''barošanās ķēde''', ir lineārs attēlojums, kurā redzama dažādu dzīvo organismu [[ēšana|barošanās]] attiecība. Tā ir daļa no [[barošanās tīkls|barošanās tīkla]], kas veidojas, barības ķēdēm krustojoties. Barības ķēde sākas ar producentiem ([[augi]] un [[sēnes]]), tiem seko primārie patērētāji ([[zālēdāji]]) un noslēdzas ar sekundārajiem patērētājiem ([[gaļēdāji]]em un [[visēdāji]]em). Sekundārajos patērētājos var būt vairāki posmi, tas ir, vieni sekundārie patērētāji savā barībā lieto citus sekundāros patērētājus.
<!-- 
== Atsauces ==
{{atsauces}} -->

'''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10&nbsp;μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

{{Commonscat|The Holocaust|Holokausts}}

'''Trigonometrisks vienādojums''' ir [[vienādojums]], kurā ir [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskā funkcija]]. Lai risinātu trigonometrisku vienādojumu, izmanto [[inversās trigonometriskās funkcijas]].

'''Burbons''' ir amerikāņu [[Viskijs|viskija]] veids, kas nogatavināts ozolkoka mucās un izgatavots pamatā no [[kukurūza]]s. Tā nosaukums atvasināts no Francijas [[Burboni|Burbonu dinastijas]], bet nav precīzi zināms, vai viskija nosaukumu ietekmēja Burbonu apgabala nosaukums [[Kentuki]] vai Burbonu iela [[Ņūorleāna|Ņuorleānā]].<ref name="bstreet">Kiniry, Laura. "[http://www.smithsonianmag.com/arts-culture/where-bourbon-really-got-its-name-and-more-tips-on-americas-native-spirit-145879/?no-ist Where Bourbon Really Got Its Name and More Tips on America's Native Spirit]". ''Smithsonian.com''. 13 June 2013.</ref> Burbons tiek izgatavots kopš 18. gadsimta,<ref name="zeldes">{{tīmekļa atsauce|last = Zeldes|first = Leah A.|title = Eat this! Bourbon, America's native spirits|work = Dining Chicago|publisher = Chicago's Restaurant & Entertainment Guide, Inc.|date = 2011-02-23|url = http://www.diningchicago.com/blog/2011/02/23/eat-this-bourbon-americas-native-spirits/|accessdate = 2011-06-30|archive-date = 2011-09-14|archive-url = https://web.archive.org/web/20110914100407/http://www.diningchicago.com/blog/2011/02/23/eat-this-bourbon-americas-native-spirits/}}</ref> bet par nosaukuma izmantošanu atrodami dati no 19. gadsimta 20. gadiem, un nosaukums Kentuki pastāvīgi sākts izmantot 19. gadsimta 70. gados.<ref name="bstreet" /> Lai arī burbonu drīkst izgatavot jebkur [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] teritorijā, tas pārsvarā tiek saistīts ar ASV dienvidiem un īpaši Kentuki štatu. 2014. gadā burbona ražotāju ieņēmumi no ASV pārdotā apjoma sastādīja 2,7 miljardus ASV dolāru, un burbons veidoja aptuveni divas trešdaļas no 1,6 miljardus vērtā ASV alkoholisko dzērienu eksporta apjoma.<ref name="AP">Associated Press, [http://www.nytimes.com/aponline/2015/02/03/us/ap-us-whiskey-sales.html Bourbon, Tennessee Whiskey Sales Up in US; Exports Top $1B] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150725080843/http://www.nytimes.com/aponline/2015/02/03/us/ap-us-whiskey-sales.html |date={{dat|2015|07|25||bez}} }} (February 3, 2015).</ref><ref name="Distilled">[http://www.discus.org/assets/1/7/Bourbon_and_Tennessee_Whiskey_2014.pdf On America's Whiskey Trail] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150525062657/http://www.discus.org/assets/1/7/Bourbon_and_Tennessee_Whiskey_2014.pdf |date={{dat|2015|05|25||bez}} }}, [[Distilled Spirits Council of the United States]].</ref>

{{Ēkas infokaste
| name                = VEF Kultūras pils
| alternate_names     = 
| status              = 
| image               = VEF Kultūras pils pēc atjaunošanas.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 250px
| caption             = 
| map_type            = Rīga
| map_caption         = 
| relief              = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| cost                = 
| ren_cost            = 
| client              = 
| owner               = [[Rīgas Dome]]
| current_tenants     = 
| landlord            = 
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Ropažu iela 2|3s=Ropažu iela (Rīga)}}
| latd                = 56
| latm                = 58
| lats                = 27.7896
| latNS               = N
| longd               = 24
| longm               = 9
| longs               = 57.4272
| longEW              = E
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 1960
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     =2016.-2017. gadā 
| demolition_date     = 
| destruction_date    = 
| height              = 
| architectural       = 
| top_floor           = 
| floor_count         =3 
| floor_area          =6878 kvadrātmetri 
| architect           = [[Nikolajs Semencovs]]
| awards              = 
| designations        = 
| ren_architect       = 
| ren_firm            = 
| ren_str_engineer    = 
| ren_serv_engineer   = 
| ren_civ_engineer    = 
| ren_oth_designers   = 
| ren_qty_surveyor    = 
| ren_awards          = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 =[http://www.vefkp.lv/lv/ www.vefkp.lv] 
| embedded            = 
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = VEF Kultūras pils
|      numurs = 8697
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra, māksla
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2009|8|12|N|bez}}
}}
| references          = 
}}'''VEF Kultūras pils''' ir [[Rīgas dome|Rīgas pašvaldībai]] piederošs kultūras centrs ar Lielo zāli, Kamerzāli, Spoguļzāli un mūzikas ierakstu studiju, kas atrodas [[Ropažu iela (Rīga)|Ropažu ielā 2]] [[Rīga|Rīgā]]. Lielajā zālē var uzņemt 805 skatītājus. Ēkas iekšējais plānojums un piecu telpu interjera apdare ir valsts nozīmes mākslas un arhitektūras piemineklis.<ref>{{VKPAIoa|8697|VEF Kultūras pils}}</ref>

{{cita nozīme|upi|mūziķi|Pink}}
{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Pinka
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Pinka
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Pinka
| attēls            = Pornogat01.jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Pinka pie Pornoapāti
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = 
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Rāba]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=58 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=55 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=23 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 94
| iztekas_augstums  = 
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 
| caurtece          = 
| gada_notece       = 
| baseins           = 1 369
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   = 
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

{{līdzīgs|Saulgrieze}}

]]
'''Traktors''' ir pašgājēja [[mašīna]], kas paredzēta tam pievienotu iekārtu darbināšanai, lauksaimniecības mašīnu un [[piekabe|transporta piekabju]] vilkšanai. Apzīmējums radies no [[latīņu valoda|latīņu]] ''trahere'', kas nozīmē "vilkt". Pastāv vēl viena versija, ka termins radies no [[angļu valoda|angļu]] vārdu ''traction'' (vilkšana) un ''motor'' (dzinējs) apvienojuma.
Traktora vadītāju sauc par traktoristu vai traktoristi.

{{Valodas infokaste
 | name        = Ēģiptiešu valoda
 | nativename  = r n km.t<br><center><hiero>r:Z1 n km m t:O49</hiero></center>
 | region      = [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]]
 | extinct     = 
 | familycolor = Afroaziātu
 | fam1        = [[Afroaziātu valodas|Afroaziātu]]
 | fam2        = 
 | script      = 
 | iso1        = 
 | iso2        = egy
 | iso3        = egy
}}

{{Commonscat|Tennis players from Denmark}}

'''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste|name=Lietuvas Esperanto asociācija|image=Domo Zamenhofo gatvė 5 - sidejo de LitEA.jpg|caption=LitEA ēka Kauņā|founder=|type=|tax_id=|registration_id=|founded_date=1919; 1988 (atjaunošana)|location={{LTU}}, [[Lietuva]], [[Kauņa]], Zāmenhofa iela 5|coordinates=|origins=|key_people=2023: Povils Jegorovs (prezidents),<br />Arimants Račkausks (1. viceprezidents),<br />Gražina Opuļskiene (viceprezidente)|area_served=[[Lietuva]]|products=|services=|focus=Esperanto valodas uzturēšana un propaganda|mission=|method=|revenue=|endowment=|num_volunteers=|num_employees=|num_members=|subsid=|owner=|motto=|former name=|homepage={{URL|http://www.esperanto.lt/}}|dissolved=|footnotes=}}
'''Lietuvas Esperanto asociācija''' ({{val|lt|Lietuvos esperantininkų sąjunga}}, {{val|eo|Litova Esperanto-Asocio}}), saīsināti ''LitEA'') ir organizācija, kas apvieno [[Esperanto|esperanto valodā]] runājušus cilvēkus [[Lietuva|Lietuvā]]. Ziņu orgāns ir periodiskais izdevums "''Litova Stelo''" ('Lietuvas zvaigzne'), kas tiek izdots ar pārtraukumiem no 1914. gada. Biedrības galvenā mītne atrodas [[Ludviks Zāmenhofs|Ludvika Zāmenhofa]] sievastēva Aleksandra Silberņika vēsturiskajā mājā [[Kauņa|Kauņā]] Zāmenhofa ielā; šī ēka ar Lietuvas valdības lēmumu nodota Lietuvas Esperanto asociācijai bezatlīdzības lietošanā. 1999. gadā atvērts ofiss [[Viļņa|Viļņā]].

{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
'''Iedomātas (iedomātās) kopienas''' ir [[koncepts]], ko attīstījis [[Benedikts Andersons]] savā [[1983]]. gadā izdotajā grāmatā “Iedomātās kopienas”, lai izskaidrotu [[nācija|nāciju]] un [[nacionālisms|nacionālisma]] konceptu veidošanos. Tas paredz uztvert nācijas kā cilvēku grupu kolektīvi iedomātas politiskas, ierobežotas un suverēnas [[kopiena]]s.<ref>Anderson, B. 2006 [1991,1983] Imagined Communities, London, New York: Verso: 5-6</ref>

'''Kreks''' ir [[kokaīns|kokaīna]] kristalizēta forma, ko var [[smēķēšana|smēķēt]]. Tā ir vislielāko [[narkotiku atkarība|atkarību]] izraisošā kokaīna forma.<ref name="MASAT">''Manual of Adolescent Substance Abuse Treatment'', Todd Wilk Estroff, M.D., 2001 (306 lapas), pp. 44-45, webpage: [http://books.google.com/books?id=GLcdUyQsxbgC&pg=PA44&lpg=PA44&dq=%22crack+cocaine%22+sinks&source=web&ots=uyKfeCJV7T&sig=6JAeDCGnYJ9YHbsAwHK2xFd94v8&hl=en&sa=X&oi=book_result&resnum=2&ct=result Google Books].</ref> Kreku veido kokaīna sāļu sajaukums ar [[nātrija bikarbonāts|nātrija bikarbonātu]] (cepamo sodu) vai kādu citu [[Bāze (ķīmija)|bāzi]]. Kreku smēķējot, rodas īsa, bet ļoti spēcīga [[eiforija]].<ref name="AMCcrac">''A.M. Costa Rica'', 2008. gada jūlijs, [http://www.amcostarica.com/071808.htm Crack rocks offer a short but intense high to smokers].</ref><ref name="RD">Stacy O'Brien, ''Red Deer Advocate'', 2008. gada decembris, [http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html Officials warn of life-threatening cocaine in area] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081206081151/http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html# |date={{dat|2008|12|06||bez}} }}.</ref> 

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Vimeo''
| logo_attēls          = Vimeo Logo.svg
| lapas_attēls         = 
| lozungs              = 
| veids                = video vietne
| valsts               = 
| īpašnieks            = 
| izveidotāji          = 
| darbību_uzsāka       = [[2004. gads|2004. gada]] [[oktobris|oktobri]]
| valodas              = 
| komerciāla           = 
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji = 
| popularitāte         = 
| mājas_lapa           = {{URL|http://vimeo.com/}}
}}
'''''Vimeo''''' ir [[video]] platforma un režisoru grupas veidota [[tīmekļa vietne]], kurā tie vēlējās dalīties ar savu radošo darbu rezultātiem un privātiem video. Tas darbojas kopš 2004. gada un reģistrēts lietotāju skaits 2018. gada bija sasniedzis jau vairāk nekā 70 miljonus.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://iac.com/brand/vimeo|title=Vimeo - An IAC Brand|website=iac.com|access-date=2018-02-23|archive-date=2018-02-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20180223142418/http://iac.com/brand/vimeo|dead-url=yes}}</ref>

{{Rakstnieka infokaste
|        platums    = 
|          vārds    = Jans Neruda
|     vārds_orig    = ''Jan Neruda''
|         attēls    = Jan Vilímek - Jan Neruda.jpg
|     att_izmērs    = 
|  att_nosaukums    = 
|     dz_dat_alt    = 
|        dz_gads    = 1834
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austrijas impērija]]<br>({{CZE}})
|      m_dat_alt    = 
|         m_gads    = 1891
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 22
|        m_vieta    = [[Prāga]], [[Austroungārija]]<br>({{CZE}})
|   dzīves_vieta    = 
|      pilsonība    = 
|        tautība    = [[čehi|čehs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    = 
|          brāļi    = 
|          māsas    = 
|   dzīvesbiedrs    = 
|          bērni    = 
|       paraksts    = 
|     pseidonīms    = 
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    = 
|         temati    = 
|   lit virzieni    = [[reālisms]]
|slavenākie darbi   = stāstu krājums "Malostranas stāsti" (''Povídky malostranské'', 1877)
|    ietekmējies    = 
|     ietekmējis    = 
|     alma_mater    = 
|    apbalvojumi    = 
|       piezīmes    = 
|    kategorijas    = jā
}}

{{Commonscat|Languages of Pakistan}}

{{Citas nozīmes|vācu virsnieku|Manteifels|Manteifels}}
{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Hanss fon Manteifels-Cēge
| vārds_orig = ''Hans Baron Manteuffel-Szoege''
| attēls = Hans Manteuffel Szoege.png
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = [[Baltijas landesvērs|Baltijas landesvēra]] virsnieka formas tērpā
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 01
| dz_diena = 19
| dz_vieta = Kapsēdes muižā (tagad [[Dienvidkurzemes novads]]), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[vācbaltietis]]
| dzimums = V
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = leitnants
|  dienesta_laiks = [[1914]]. — [[1918]].<br />1919. gada [[1. februāris]] — [[22. maijs]]
|          valsts =  [[Vācijas Impērija]]<br /> {{LAT}}
|       struktūra =
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja = 1. Vācbaltiešu kaujas bataljons ([[Baltijas landesvērs]]) 
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība = 
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusts]] (II šķira)<br />[[Ievainojuma zīme]]
|      cits_darbs =  
}}
}}

'''Kombinācija''' [[kombinatorika|kombinatorikā]] ir galīgas [[kopa]]s apakškopa, kas var būt arī pati kopa. Elementi apakškopā drīkst atkārtoties (tomēr biežāk apskata gadījumu, kad elementi neatkārtojas), bet atšķirībā no [[variācija|variācijām]] to secībai nav nozīmes (kopas pieraksti ar atšķirīgu vienu un to pašu elementu novietojumu apraksta vienu un to pašu kopu).

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875 
|          dz_mēnesis =10 
|            dz_diena =12 
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12 
|             m_diena =1 
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = 
|               skola =[[okultisms]] 
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

{{Navbox
|name=Impērijas Vidusāzijā
|title=Senās [[Vidējie Austrumi|Vidējo Austrumu]] impērijas
|list1=[[Mīdieši]] → [[Ahemenīdu impērija|Ahemenīdi]] → [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra lielvalsts]] → [[Grieķu Baktrija|Baktrija]] → [[Maurju impērija|Maurji]] → [[Seleikīdu impērija|Seleikīdi]] → [[Parta]] → [[Kušānu valsts|Kušāni]] → [[Sasanīdu impērija |Sasanīdi]] → [[Umajādu kalifāts|Umajādi]] → [[Abāsīdu kalifāts|Abāsīdi]] → [[Tahirīdu impērija|Tahirīdi]] →  [[Safarīdu impērija|Safarīdi]] →  [[Samanīdu impērija|Samanīdi]] → [[Gaznevīdu impērija|Gaznevīdi]] → [[Gūrīdu impērija|Gūrīdi]] → [[Lielā Seldžuku impērija|Seldžuki]] → [[Horezmas valsts|Horezma]]{{→}} [[Mongoļu impērija|Mongoļi]]{{→}} [[Timurīdu lielvalsts|Timurīdi]]{{→}} [[Sefevīdi|Sefevīdi]]{{→}} [[Afšarīdu impērija|Afšarīdi]]{{→}} [[Mogulu impērija|Moguli]]{{→}} [[Durrānī impērija|Durrānī]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Centrālāzijas vēsture]]
[[Kategorija:Dienvidrietumāzija]]
</noinclude>

{{Commonscat|Transport in Ukraine|Transports Ukrainā}}

un apgleznoja [[Sergejs Maļutins]]]]
'''Matrjoška''' ({{val|ru|матрёшка}}, {{izrunā|mɐˈtrʲɵʂkə}}, no sieviešu [[personvārds|personvārda]] [[Matrjona]] (''Матрёна'')) ir tradicionāla [[krievi|krievu]] [[rotaļlieta]]. Tā ir no [[koksne|koka]] izdobta parasti 16—17 centimetrus augsta [[lelle]], kurā var ielikt tādu pašu tikai mazāku lelli, savukārt mazākajā lellē — vēl mazāku lelli un tā tālāk. Šīs lellītes parasti ir apgleznotas krievu kultūras motīvos. Pirmās matrjoškas 1890. gadā izveidoja krievu amatnieks [[Vasīlijs Zvjozdočkins]] (''Василий Звёздочкин''), bet 20. gadsimta vidū tās pirmoreiz izstādītas izstādē kā [[Krievija]]i raksturīgas rotaļlietas. Lielākā zināmā Krievijā izgatavotā matrjoška ir metru augsta un pusmetra diametrā.<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Zināmākās matrjoškas – ar sarkanu lakatu un dzeltenā sarafānā |author= Ilze Knusle-Jankevica |date= 2016. gada 7. jūnijs |publisher= [[Jelgavas Vēstnesis]] |url= http://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/dazadi/zinamakas-matrjoskas-ar-sarkanu-lakatu-un-dzeltena-sarafana |accessdate= 2017. gada 26. augustā |journal=  |archive-url= https://web.archive.org/web/20170803094704/http://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/dazadi/zinamakas-matrjoskas-ar-sarkanu-lakatu-un-dzeltena-sarafana |archive-date= {{dat|2017|08|03||bez}} }}</ref>

'''Ķīnas laiks''' jeb '''Pekinas laiks''' (CST) ir viens no [[UTC+8]] [[laika josla]]s nosaukumiem. Oficiālo valsts standarta laiku sauc par [[Pekina]]s laiku [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnā]] un par Ķīnas standarta laiku (CST) starptautiskā līmenī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timeanddate.com/time/zones/cst-china|title=CST – China Standard Time (Time Zone Abbreviation)|website=timeanddate.com}}</ref>

'''Peristerīts''' (no {{val|el|περιστέρα}} ''(peristera)'' — 'balodis', jo akmenim ir līdzīgs mirdzums kā baloža spalvām) ir [[minerāls|minerāla]] [[albīts|albīta]] paveids. Peristerītam raksturīga vāja [[iridescence]] un nereti arī [[adulārescence]], t.i. šī gaišā, gandrīz baltā minerāla [[skaldnība]]s plaknes zaigo košās krāsās, galvenokārt zilā krāsā.

'''3. jūnijs''' ir gada 154. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (155. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 211 dienas.

{{Commonscat|Sportspeople from Ukraine}}

{{personas infokaste
 |         vārds = Jevno Azefs
 |    vārds_orig = ''Евно Азеф''
 |        attēls = Azef Evno.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |       dz_gads = 1869
 |    dz_mēnesis = 
 |      dz_diena = 
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Grodņas guberņa|Liskova|td=Baltkrievija}}
 |        m_gads = 1918
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 24
 |       m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Berlīne|td=Vācija}}
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = 
 |       tautība = [[ebreji|ebrejs]]
 |  nodarbošanās = revolucionārs, provokators
 |       dzimums = V
}}
'''Jevno Azefs''' ({{val|ru|Евно Фишелевич Азеф}}; dzimis [[1869. gads|1869]]. gadā [[Liskova|Liskovā]], [[Grodņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]], miris {{dat|1918|4|24}} [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācijas Impērija]]) bija [[Ebreji|ebreju]] tautības [[revolucionārs]] [[Provokācija|provokators]], viens no [[Sociālistu revolucionāru partija|Sociālistiskās revolucionārās partijas]] līderiem un vienlaikus [[slepenpolicija]]s darbinieks.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristofers Komstoks
|Attēls           = 2016 Open Beatz - Marshmello - by 2eight -DSC 4448.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Marshmello 2016. gadā 
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1992|5|19}}
|Vieta            = {{flaga|ASV}} [[ASV]], [[Pensilvānija]], [[Filadelfija]]
|Žanrs            = [[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[diskžokejs]], ierakstu producents
|Gadi             = [[2015]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://marshmellomusic.com/ marshmellomusic.com]
|Dzimums          = V
}}
'''''Marshmello''''' (īstajā vārdā '''Kristofers Komstoks''' ({{val|en|Christopher Comstock}}); dzimis 1992. gada 19. maijā) ir [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[diskžokejs]] un ierakstu producents.

[[piens|piena]] pasterizēšanai sierotavā]]

{{nosaukums slīprakstā}}
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''''Hope! — Das Obama Musical''''' ({{val|lv|Ceri! — Obamas mūzikls}}) ir [[Vācija|vācu]] [[mūzikls]], kas veidots, iedvesmojoties no [[ASV prezidents|ASV prezidenta]] [[Baraks Obama|Baraka Obamas]]  personīgās dzīves un karjeras. Mūziklā ir attēlota prezidenta dzīve no laika, kad viņš dzīvoja [[Čikāga|Čikāgā]], [[Ilinoisa|Ilinoisas štatā]], līdz [[2008. gada ASV prezidenta vēlēšanas|2008. gada ASV prezidenta vēlēšanām]].<ref name=guardian>{{Ziņu atsauce| url=http://www.guardian.co.uk/world/2010/jan/17/obama-musical-hope-frankfurt | title=Obama das musical makes a song and dance of US election | last=Connolly | first=Kate | date=January 17, 2010 | work=[[The Guardian]] | accessdate=January 18, 2010 }}</ref><ref name=npr>{{Ziņu atsauce| url=http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=122613570 | title=Yes You Can — See The New Obama Musical | last=Raz | first=Guy | date=January 17, 2010 | work=[[All Things Considered]] | publisher=[[National Public Radio]] | accessdate=January 18, 2010 }}</ref> Mūzikla pirmizrāde notika 2010. gada 17. janvārī 2000 sēdvietu lielajā ''[[Jahrhunderthalle]]'' [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē]].<ref name=wsj>{{Ziņu atsauce| url=http://online.wsj.com/article/SB10001424052748704541004575010473563972754.html | title=Obama Mia! | last=Schwammenthal | first=Daniel | date=January 19, 2010 | work=[[The Wall Street Journal]] | accessdate=January 18, 2010 }}</ref><ref name=tapper>{{Ziņu atsauce| url=http://blogs.abcnews.com/politicalpunch/2010/01/ich-bin-ein-hope-monger-obama-musical-premieres-in-germany.html | title=Ich Bin Ein Hope-Monger: Obama Musical Premieres in Germany | last=Tapper | first=Jake | authorlink=Jake Tapper | date=January 18, 2010 | work=[[ABC News]] | accessdate=January 18, 2010 }}</ref> Tiek uzskatīts, ka šis ir pirmais uz kāda ASV prezidenta dzīvi balstītais teātra uzvedums, kas radīts, kad viņš vēl joprojām bijis amatā.<ref name="guardian"/>

s dalībvalstis.]]
'''Eiropas Savienības dalībvalstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita''' ir [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstu uzskaitījums, kas ir sakārtots pēc katras valsts vai teritorijas [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]]. Sarakstā ir iekļautas gan valstu, gan atkarīgo teritoriju, gan aizjūras departamentu iedzīvotāju skaits. Iedzīvotāju skaits ir aprēķināts, ņemot vērā pēdējo iedzīvotāju skaitīšanu datus un aprēķināts aptuvens skaitlis, cik iedzīvotāju tagad dzīvo šajās valstīs.

ziemeļrietumu provinces]]
'''Irānas Azerbaidžāna''' jeb '''Dienvidazerbaidžāna''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Cənubi Azərbaycan'') ir vēsturiska un ģeogrāfiska teritorija [[Irāna|Irānas]] ziemeļrietumos.

'''Lāsteka''' ir dabīgi veidojies [[ledus]] gabals, kas nokarājas no kādas ēkas jumta, [[vadi|vada]], [[koks|koka]] [[zars|zara]] u.c. Dažreiz par lāstekām sauc arī citus nokarenas formas cietus notecējumus, piemēram, [[stalaktīts|stalaktītus]].

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus radicans|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Scirpus radicans sl35.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus radicans|autors=Schkuhr|suga_lv=Sakņojošais meldrs}}
'''Sakņojošais meldrs''' ({{val|la|Scirpus radicans}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] sakņojošais meldrs ir sastopams reti un nevienmērīgi: galvenokārt [[Rīga]]s un [[Cēsis|Cēsu]] apkaimē un valsts dienvidaustrumu daļā, ezeru un upju palienēs.

'''Fotosintēze''' (no {{val|el|φώτο-}} (''fōto-'') — 'gaisma' un ''σύνθεσις'' (''súnthesis'') — 'aizstāšana') ir organisku vielu sintēze no neorganiskiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] un [[ūdens]]), izmantojot [[gaisma]]s enerģiju. Kā blakusprodukts izdalās [[skābeklis]]. Fotosintēze notiek [[fotoautotrofie organismi|fotoautotrofajos organismos]] — [[augs|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un fotosintezējošās [[baktērijas|baktērijās]]. Augi fotosintēzei izmanto mazāk kā 2% Zemi sasniegušās saules enerģijas.<ref name="S.S.Madera">{{Grāmatas atsauce |title= Bioloģija 1. daļa  |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |isbn=9789984174747 |pages=115—116}}</ref> Fotosintēzē ik gadu uz Zemes rodas apmēram 150 miljardi tonnu organisko vielu un 150 miljardi tonnu skābekļa, kā arī augi uzņem apmēram 200 miljardus tonnu oglekļa dioksīda.

[[Kategorija:Kosmonautika]]
[[Kategorija:Lidaparāti]]

'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

[[Kategorija:Upes]]
[[Kategorija:Kontinenti]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Kyrre Gørvell-Dahll''
|Attēls           = Kygo (28481718120) (2).jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Kygo 2016. gadā 
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1991|9|11}}
|Vieta            = {{flaga|Norvēģija}} [[Norvēģija]], [[Bergena]]
|Žanrs            = 
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]], ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://www.kygomusic.com/]
|         Dzimums = V
}}
'''''Kygo''''' ir [[Norvēģija]]s [[Diskžokejs|DJ]], ierakstu producents, mūziķis un mūzikas autors.

{| style="background:transparent;" align="right" cellspacing="2px"  
|
{| class="sortable wikitable"  style="text-align:left; font-size:90%;"
|- style="font-size:100%; text-align:center;"
| ! width="65px" | '''Ēra''' || ! width="65px" | '''Periods''' || ! width="65px" | '''Epoha''' || ! width="90px" | '''Ilgums'''<br />(miljoni gadu [[pirms mūsdienām]])
|-
| rowspan="8" style="background:#67C5CA" | [[Mezozojs]] || rowspan="2" style="background:#7FC64E" | [[Krīts (periods)|Krīts]] || style="background:#A6D84A" | [[Vēlais krīts]] || 99,6–65,5
|-
| style="background:#8CCD57" | [[Agrais krīts]] || 145,5–99,6
|-
| rowspan="3" style="background:#34B2C9" | [[Jura (periods)|Jura]] || style="background:#B3E3EE" | [[Vēlā jura]] || 161,2–145,5
|-
| style="background:#80CFD8" | [[Vidējā jura]] || 175,6–161,2
|-
| style="background:#42AED0" | [[Agrā jura]] || 199,6–175,6
|-
| rowspan="3" style="background:#812B92" | [[Triass]] || style="background:#BD8CC3" | [[Vēlais triass]] || 228,7–199,6
|-
| style="background:#B168B1" | [[Vidējais triass]] || 245,9–228,7
|-
| style="background:#983999" | [[Agrais triass]] || 251–245,9
|}
|}

{{Karaliskas personas infokaste
 |         name = Ašoka<br />अशोक
 |        title = Maurju impērijas valdnieks ([[čakravartins]])<ref name="Fogelin2015"/><ref name="Kleiner2015"/>
 |        image = Indian_relief_from_Amaravati,_Guntur._Preserved_in_Guimet_Museum.jpg
 |      caption = 1. gadsimtā p.m.ē. vai 1. gadsimtā izgatavots cilnis, kura centrā atrodas figūra, kas attēlo Ašoku
 |   succession = [[Maurju impērija|Maurju imperators]]
 |        reign = aptuveni no 268. līdz 232. gadam p.m.ē.<ref name="Singh"/>
 |   coronation = 268. gadā p.m.ē.<ref name="Singh"/>
 |  predecessor = [[Bindusara]]
 |    successor = [[Dašaratha]]
 |  othertitles = ''Devanampriya'', ''Priyadarshin''
 |   birth_date = 304. gadā p.m.ē.
 |  birth_place = [[Pataliputra]], [[Patna]]
 |     religion = 
 |   death_date = 232. gadā p.m.ē (72 gadu vecumā)
 |  death_place = [[Pataliputra]], [[Patna]]
 |       spouse = [[Asandhimitra]]
 |  spouse-type = Konsorte
 |      spouses = [[Maharani Devi|Devi]]<br>[[Karuvaki]]<br>[[Rani Padmavati|Padmavati]]<br>[[Tišjarakša]]
 |        issue = {{unbulleted list|[[Mahinda]]
| [[Sanghamitra]]
| [[Tivala]]
| [[Kunala]]
| [[Čarumati]]}}
 | spouses-type = Sievas
 |        house = [[Maurju impērija|Maurju dinastija]]
 |       father = [[Bindusara]]
 |       mother = [[Šubhadrangi]]
}}

{{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

'''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

'''Ekoterorisms''' ([[Angļu valoda|anglu]]: ''eco-terrorism'') ir kustība, kas izmanto [[Terora akti|terora taktiku]] pret tiem, kas, viņasprāt, kaitē [[ekoloģija]]i un apkārtējai videi. Ekoterorisms izpaužas arī kā vides un [[Īpašums|īpašuma]] postīšana, ja to attaisno deklarētais mērķis — vides uzlabošana, dabiskās ainavas atjaunošana, [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] mazināšana.

ir visizplatītākais transportlīdzekļu veids{{fact}}]]
'''Transportlīdzeklis''' ir ierīce, kas paredzēta cilvēku vai kravu pārvadāšanai (transportēšanai). Lielākoties tas ir speciāli veidots līdzeklis (piemēram, [[velosipēds]], [[automobilis]], [[motocikls]], [[vilciens]], [[kuģis]], [[lidmašīna]] u.c.).<ref name="MacMillian">Halsey, William D. (Editorial Director): ''MacMillan Contemporary Dictionary'', page 1106. MacMillan Publishing, 1979. {{ISBN|0-02-080780-5}}</ref>

[[Kategorija:Cianīdi]]
[[Kategorija:Organiskās vielas]]

[[Kategorija:Zvirbuļveidīgie]]

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Alehandro Hodorovskis
|          vārds_orig = ''Alejandro Jodorowsky''
|              attēls = Alejandro Jodorowsky.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt = 
|             dz_gads = 1929
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = {{vieta|Čīle|Tokopilija}}
|           m_dat_alt = 
|              m_gads = 
|           m_mēnesis = 
|             m_diena = 
|             m_vieta = 
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[aktieris]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi = 1948—pašlaik
|            paraksts = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =   
}}

[[Kategorija:Klusais okeāns]]
[[Kategorija:Līči]]

{{Valodas infokaste  
 |          name = Ladino
 |    nativename = לאדינו, ''Ladino''<br />גֿודיאו-איספאנייול, ''Djudeo-espanyol''
 | pronunciation = 
 |   familycolor = Indoeiropiešu
 |        script = [[ebreju alfabēts]], [[latīņu alfabēts]]
 |        region = [[Izraēla]], [[Turcija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Francija]], [[Grieķija]], [[Brazīlija]], [[Apvienotā Karaliste]], [[Maroka]]
 |      speakers = starp 100 un 200 tūkstošiem
 |          rank = 
 |          fam2 = [[Itāliskās valodas|Itāliskās]]
 |          fam3 = [[Romāņu valodas|Romāņu]]
 |          fam4 = [[Rietumitāliešu valodas|Rietumitāliešu]]
 |          fam5 = [[Gallu-ibēriešu valodas|Gallu-ibēriešu]]
 |          fam6 = [[Ibēriešu-romāņu valodas|Ibēriešu-romāņu]]
 |          fam7 = [[Rietumibēriešu valodas|Rietumibēriešu]]
 |          fam8 = [[Spāņu valoda|Spāņu]]
 |        nation = nav
 |        agency = ''Autoridad Nasionala del Ladino''
 |          iso1 = 
 |          iso2 = lad
 |          iso3 = lad
|image=|caption=Vēsturiskās ladino valodas kopienas Vidusjūras reģionā. Gredzenoti apļi apzīmē mūsdienu runas kopienas}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Olte''' var būt:

'''17. aprīlis''' ir gada 107. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (108. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 258 dienas.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = ''Herzeleid Tour''
| attēls                    = 
| apraksts                  = 
| izpildītājs               = ''[[Rammstein]]''
| veids                     = 
| vieta                     = 
| vietas                    = 
| valstis                   = 
| albums                    = ''[[Herzeleid]]''
| datumi                    = 
| sākuma datums             = {{dat|1994|4|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|1996|10|12|N|bez}}
| posmu skaits              = 
| koncertu skaits           = 113
| budžets                   = 
| ieņēmumi                  = 
| Hronoloģija               = 
| iepriekšējā turneja       = -
| šī turneja                = '''''Herzeleid Tour'''''<br />(1994-1996)
| nākošā turneja            = ''[[Sennsucht Tour]]''<br />(1997-2000)
| Dažādi                    = 
}}
'''''Herzeleid Tour''''' bija vācu grupas ''[[Rammstein]]'' pirmā koncerttūre, kas norisinājās grupas pirmā tāda paša nosaukuma [[Herzeleid|albuma]] atbalstam. Tūre sākās 1994. gada 14. aprīlī [[Leipciga|Leipcigā]] un noslēdzās 1996. gada 12. oktobrī. Kopsummā grupa nospēlēja 113 koncertus, katrā atskaņojot gandrīz visas dziesmas no sava debijas albuma, kā arī dažas demo dziesmas, kas vēlāk tika iekļautas grupas otrajā albumā ''[[Sehnsucht]]''.
 
Tūres laikā grupa ne tikai uzstājās ar solo koncertiem, bet arī bija kā iesildītāji tādām grupām kā ''[[Project Pitchfork]]'' (15 koncerti), ''[[Clawfinger]]'' (5 koncerti), ''[[Ramones]]'' — ''"Adios Amigos Tour"'' (8 koncerti).
 
''Herzeleid Tour'' koncertos kā ''Rammstein'' grupas iesildītāji bija ''[[DJ KOM]]'' (14 koncerti), ''[[Farmer Boys]]'' un ''[[Mink Stole]]'' (21 koncerti), ''[[Secret Discovery]]'' (13 koncerti), ''[[Eskimo & Egypts]]'' (17 koncerti).

{{Commonscat|Astronomy|Astronomija}}
{{portāls2|Astronomija}}
{{Catmore}}

{{Catmain|Uzturs}}
{{Commonscat|Nutrition|Uzturs}}

'''7. novembris''' ir gada 311. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (312. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 54 dienas.

{{Citas nozīmes|kukaiņiem, kuri ir līdzīgi medus bitēm|Bite (nozīmju atdalīšana)|bite}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Osmia ribifloris bee.jpg
|        att_nosaukums = [[Zilā bite]] (''Osmia ribifloris'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|      apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Apoidea
|     virsdzimta_lv = Bišu virsdzimta
|       nenoteikta kārta = Anthophila
|    nenoteikta kārta_lv = Bites
|         binomial = Anthophila <small>([[Latreille]], 1804/1807?)</small><ref>[http://taxonomicon.taxonomy.nl/TaxonTree.aspx?id=28306 Taxon: Anthophila Latreille, 1804/1807? - bees]</ref>
|        izplatība = 
|       iedalījums = Pie bitēm pieder vairākas dzimtas:<br />
* [[Austrālijas zīdbites]] (''Stenotritidae'')
* [[Griezējbites]] (''Megachilidae'')
* [[Grumbuļbites]] (''Melittidae'')
* [[Lielās grumbuļbites]] (''Meganomiidae'')
* [[Medusbišu dzimta|Medusbites]] (''Apidae'')
* [[Primitīvās grumbuļbites]] (''Dasypodaidae'')
* [[Slaidbites]] (''Halictidae'')
* [[Smilšbites]] (''Andrenidae'')
* [[Zīdbites]] (''Colletidae'')
|      kategorijas = nē
| sinonīmi=
* ''Apiformes''
}}

[[Kategorija:Mēbeles]]
[[Kategorija:Miegs]]

{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastais granātābols
|         binomial = Punica granatum
|           attēls = Illustration Punica granatum2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Myrtales
|         rinda_lv = Mirtes
|          rinda_r = Miršu rinda
|           dzimta = Lythraceae
|        dzimta_lv = Vējmietiņi
|         dzimta_r = Vējmietiņu dzimta
|            ģints = Punica
|         ģints_lv = Granātāboli
|             suga = P. granatum
|          suga_lv = Parastais granātābols
|           suga_r = Granātābols
|         sinonīmi = ''Punica malus''
|        izplatība = 
|  izcelsmes_vieta = [[Irāna]], [[Afganistāna]], [[Pakistāna]], [[Indija]]s ziemeļi
|       iedalījums = 
|      kategorijas = nē
}}

{{Senvietas infokaste
| name           = Kasmenaja
| native_name    = {{gree|Κασμέναι}}
| image          = Casmene 03.jpg
| image_size     = 
| caption        = Kasmenajas tempļa pamati
| map_type       = Itālija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 4| lats = 35| latNS = N
| longd = 14| longm = 49| longs = 35| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 
| built          = 643. gads pr.Kr.
| abandoned      = 
| cultures       = grieķu
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = Pamati
| management     = 
| public_access  = Piekļuve ierobežota
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Kasmenaja''' ({{val|grc|Κασμέναι}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidaustrumu daļā, ap 12 km no [[Palaccolo Akreide]] pilsētas, [[Sirakūzu province|Sirakūzu provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kur pašlaik piekļuve ir ierobežota. Pilsētu dibināja 643. gadā pr.Kr. [[Sirakūzas|sirakūzieši]], un tā pastāvēja, domājams, līdz 4. gadsimta pr.Kr. beigām.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Itālijas variants
| operators = 
| attēls = The Italian Job 1969 poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Pīters Kolinsons]]
| producents = Maikls Dīlijs
| scenārijs = Trojs Kenedijs Mārtins
| aktieri = * [[Maikls Keins]]
* [[Noels Kauards]]
* [[Benijs Hills]]
| mūzika = [[Kvinsijs Džonss]]
| oriģinālnos = ''The Italian Job''
| studija = ''Oakhurst Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|6|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Itālijas variants"''' ({{Val|it|The Italian Job}}) ir 1969. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Kolinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Keins]], [[Noels Kauards]] un [[Benijs Hills]].

'''Rolāns''' var būt:

[[Kategorija:Rīga]]
[[Kategorija:Sadraudzības pilsētas]]

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lagopus small.jpg
| att_nosaukums = Baltirbes tēviņš vasarā
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Lagopus
|      ģints_lv = Baltirbes
|          suga = Lagopus lagopus
|       suga_lv = Baltirbe
|      binomial = Lagopus lagopus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
* ''Lagopus albus''
* ''Lagopus medius''
* ''Tetrao lagopus''
}}
'''Baltirbe''' jeb '''teteris'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=109&what=8 |title=Putni ir mūsu spogulis |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160309214809/http://videsvestis.lv/content.asp?id=109&what=8 |archivedate={{dat|2016|03|09||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160309214809/http://videsvestis.lv/content.asp?id=109&what=8 |date={{dat|2016|03|09||bez}} }}</ref> (''Lagopus lagopus'') ir vidēji liels [[vistveidīgie|vistveidīgais]] (''Galliformes'') putns, kas pieder [[baltirbes|baltirbju ģintij]] (''Lagopus''). Dažādās sistemātikās baltirbe tiek sistematizēta vai nu [[rubeņu dzimta|rubeņu dzimtā]] (''Tetraonidae'') vai [[fazānu dzimta|fazānu dzimtā]] (''Phasianidae'') ar iedalījumu [[rubeņu dzimta|rubeņu apakšdzimtā]] (''Tetraoninae'').<ref>McGowan, P.J.K. (1994) Family Phasianidae (Pheasants and Partridges) P.p. 434-479 in del Hoyo, J.; Elliot, A. & Sargatal, J. (editors). (1994). Handbook of the Birds of the World. Volume 2: New World Vultures to Guineafowl. Lynx Edicions. {{ISBN|84-87334-15-6}}</ref> Baltirbei ir 16 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2020]</ref>

{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Mahmuts Dželals Bajars<br />''Mahmut Celal Bayar''
| attēls              =Mahmut Celâl Bayar.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =3. [[Turcijas prezidenti|Turcijas prezidents]]
| term_sākums         =[[1950]]. gada [[22. maijs]]
| term_beigas         =[[1960]]. gada [[27. maijs]]
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =[[Ismets Inēnī]]
| pēctecis            =[[Džemals Gursels]]
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
| amats4              =
| term_sākums4        =
| term_beigas4        =
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
| amats5              =
| term_sākums5        =
| term_beigas5        =
| viceprezidents5     =
| vicepremjers5       =
| vietnieks5          =
| prezidents5         =
| premjers5           =
| priekštecis5        =
| pēctecis5           =
| dzim_dati           ={{Dat|1883|5|16}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Osmaņu impērija|Bursa}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1986|8|22|1883|5|16}}
| mir_vieta           ={{vieta|Turcija|Stambula}}
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Dželals Bajars''' ({{Dat|1883|5|16|N}} - {{Dat|1986|8|22|N}}) bija 3. [[Turcijas prezidenti|Turcijas prezidents]].

{{coord|display=title|56|58|57|N|24|08|21|E|type:landmark_scale:300000}}
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca
| org/group           = 
| image               = Traumpunkts uzņemšana.JPG
| alt                 = 
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas traumpunkts un uzņemšanas nodaļa
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| logo                = 
| logo_size           = 
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Duntes iela 22|3s=Duntes iela (Rīga)}}
| healthcare          = 
| funding             = 
| type                = 
| speciality          = 
| standards           = 
| emergency           = 
| helipad             = 
| affiliation         = 
| patron              = 
| network             = 
| beds                = 
| founded             = 1946
| closed              = 
| demolished          = 
| website             = {{URL|www.tos.lv}}
| other_links         = 
}}
'''Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca''' ir ārstniecības iestāde, kas atrodas [[Duntes iela (Rīga)|Duntes ielā 22]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Pašreizējā slimnīcas vadītāja ir Anita Vaivode.<ref name="delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/nomaina-traumatologijas-slimnicas-vaditaju.d?id=43406521|title=Nomaina Traumatoloģijas slimnīcas vadītāju|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2014|5|20||bez}}}}</ref>

{{Commonscat|Zoologists}}

{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Kiek in de Kök
| native_name         = ''Kiek in de Kök''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              = 
| image               = Kiek in de Kök - Tallinn -Estonia.JPG
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.43475 | latNS  = N
| longd = 24.74125 | longEW = E
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 1475. gads
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              = 38 m
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

[[Kategorija:Izpēte]]
[[Kategorija:Jūrnieki]]
[[Kategorija:Ceļotāji]]

{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Sapņotāja no Ostendes"
| attēls           = Schmitt 04.jpg
| att_izm          = 
| image_caption    = 
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''La Rêveuse d'Ostende''
| translator       = 
| illustrator      = 
| cover_artist     = ''Leon Spilliaert'', fragments no ''Marine verte''
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           = 
| subject          = 
| genre            = īso stāstu krājums
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2007. gadā
| izdota latviski  = 
| media_type       = 
| pages            = 257
| isbn             = 978-2-253-13437-4
| oclc             = 
| masa-izmērs      = 
| preceded_by      = [[Odete Tulemonde un citi stāsti]] (2006)
| followed_by      = [[Uliss no Bagdādes]] (2008)
}}
'''"Sapņotāja no Ostendes"''' ({{val-fr|La Rêveuse d'Ostende}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] īso stāstu krājums. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2007. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Brazīlijas lielieplaka
 |position=top
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 25|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Brazīlijas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Brazīlijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienviddaļā. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta šelfu rietumos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] ziemeļos un austrumos un [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] dienvidos. Garums ziemeļu—dienvidu virzienā ap 3000 km, lielākais dziļums — 6697 metru. Gultnē globigerīnu dūņas rietumos un sarkanais māls austrumos.<ref>{{PZT|124}}</ref>

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Jānis Lukaševičs
|     vārds_orig = 
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1699
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = mūsdienu [[Lietuva]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1779
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Izvalta]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = Jezuītu misionārs, grāmatu sastādītājs, skolotājs
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|     alma_mater = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Jānis Lukaševičs''' (dzimis {{dat|1699|1|14}}, miris {{dat|1779|5|5}})<ref name="preiļi" /> bija [[Lietuvieši|lietuviešu]] [[Jezuītu ordenis|jezuītu ordeņa]] loceklis, skolotājs un misionārs.

'''Instrumentālis''' ({{val|la|casus instrumentalis}}) ir [[locījums]], kas parasti parāda, ka vārds, uz ko tas attiecas, ir instruments, ar kuru [[teikuma priekšmets]] veic kaut ko.

'''Polijas valdnieki''' bija augstākās varas turētāji ([[kņazs|kņazi]], [[lielkņazs|lielkņazi]], [[karalis|karaļi]]) [[Polija]]s valsts teritorijā kopš tās izveides [[10. gadsimts|10. gadsimtā]]. Visilgāk valdošās valdnieku dinastijas bija — [[Pjasti]] (apm. [[960]]—[[1370]]) un [[Jagellonu dinastija|Jagelloni]] ([[1386]]—[[1572]]). Bieži vien Poliju pārvaldīja kāds valdnieks no citas valsts, kam tajā periodā bija pakļauta Polijas teritorija. Jagellonu dinastijas valdīšanas laikā Polijas karaļi kļuva arī par [[Lietuva]]s dižkunigaišiem, bet pēc [[Viļņas ūnija]]s noslēgšanas arī par [[Livonija]]s [[hercogs|hercogiem]]. Pēc [[Polijas dalīšanas]] Polijas caru titulu piesavinājās [[Krievijas Impērija]]s [[ķeizars|ķeizari]].
Pēc Polijas Republikas [[1918]]. gadā izveides Polijas valsts augstākās amatpersonas ir [[Polijas prezidenti]].

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kristiāns Lauterbahs
|     vārds_orig = ''Christian Lauterbach''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums =  
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Eitīne]], [[Lībeka]]s bīskapija (tagad [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1720
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}

un gājienos, īpaši [[Darba svētki|Starptautiskajā strādnieku dienā]]]]
'''Sarkans karogs''' [[politika|politikā]] ir strādnieku, [[sociālisms|sociālisma]], [[komunisms|komunisma]] un citu [[kreisa politika|kreisu]] ideoloģiju simbols. Tas par strādnieku simbolu kļuva [[19. gadsimts|19.]] gadsimtā, lai gan [[Francija|Francijā]] to izmanto jau kopš [[14. gadsimts|14.]] gadsimta. Mūsdienās to bieži izmanto ne tikai komunisti un sociālisti, bet arī mērenāk noskaņoti kreisas ideoloģijas piekritēji, piemēram, [[sociāldemokrātija|sociāldemokrāti]] un [[demokrātiskais sociālisms|demokrātiskie sociālisti]].

[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Onkoloģija]]

'''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vāģi 3
| attēls                   = Vagi3.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cars 3''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Braiens Fī]]
| producents               = [[Kevins Rēhers]]
| scenārija autors         = 
* [[Kīls Marejs]]
* [[Bobs Pītersons]]
* [[Maiks Ričs]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Kristela Alonzo]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kabeļvīrs Lerijs]]
* [[Ārmijs Hamers]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Kerija Vašingtone]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
| izplatītājs              = [[Walt Disney Studios Motion Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|5|23|Kanapolisa|2017|6|16|ASV|2017|7|28|Latvija|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cars-3-2017|title=Cars 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|175 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|383,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cars3.htm|title=Cars 3 (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Vāģi 2]]
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Vāģi 3"''' ({{val|en|Cars 3}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Braiens Fī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|5|23||bez}} Kanapolisā. Galvenās lomas ierunājuši [[Ouens Vilsons]], [[Kristela Alonzo]], [[Kriss Kūpers]], [[Kabeļvīrs Lerijs]], [[Ārmijs Hamers]], [[Bonija Hānta]] un [[Kerija Vašingtone]]. Filma ir turpinājums 2006. gada animācijas filmai "[[Vāģi]]" un 2011. gada filmai "[[Vāģi 2]]".

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #004E88
| nos        = ''Porto''
| logo       = 
| pilns      = ''Futebol Clube do Porto''
| iesauka    = ''Dragões (pūķi)<br />Azuis e brancos (zili-baltie)''
| pilsēta    = {{Vieta|Portugāle|Portu}}
| dib        = 1893
| dib_mēn    = 9 
| dib_dat    = 28
| stad       = ''[[Estádio do Dragão]]''
| ietilp     = 50 035
| prez       = {{flaga|Portugāle}} Žorže Nunu Pintu da Košta
| tren       = {{flaga|Portugāle}} [[Seržiu Konseisau]]
| līga       = ''[[Primeira Liga]]''
| sez        = 2022.—2023.
| poz        = 2. vieta
| pattern_la1 = _porto1819h
| pattern_b1  = _porto1819h
| pattern_ra1 = _porto1819h
| pattern_sh1 = 
| pattern_so1 = 
| leftarm1    = FFFFFF
| body1       = 0E00F7
| rightarm1   = FFFFFF
| shorts1     = 0E00F7
| socks1      = FFFFFF
| pattern_la2 = _porto1819a
| pattern_b2  = _porto1819a
| pattern_ra2 = _porto1819a
| pattern_sh2 = 
| pattern_so2 = 
| leftarm2    = BBBBBB
| body2       = BBBBBB
| rightarm2   = BBBBBB
| shorts2     = BBBBBB
| socks2      = BBBBBB
| pattern_la3 = _porto1819T
| pattern_b3  = _porto1819T
| pattern_ra3 = _porto1819T
| pattern_sh3 =
| pattern_so3 = _porto1819T
| leftarm3    = 0E00F7
| body3       = 0E00F7
| rightarm3   = 0E00F7
| shorts3     = 0E00F7
| socks3      = 0E00F7
}}
'''''Futebol Clube do Porto''''' ({{IPA|futɨˈbɔɫ ˈklub(ɨ) du ˈpoɾtu}}), biežāk zināms kā '''''FC Porto''''', '''''Porto''''' vai '''FCP''', ir [[Portugāle]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Portu]] pilsētas valsts ziemeļu daļā. Dibināts 1893. gadā Portu, tas ir viens no ''Três Grandes'' (Lielais trijnieks) Portugāles futbola klubiem; pārējie ir [[Lisabonas "Benfica"]] un [[Lisabonas "Sporting"]], šie klubi ir ''FC Porto'' lielākie sāncenši.

'''Drātstārpi''' ir [[Sprakšķu dzimta|sprakšķu]] [[Vaboles|vaboļu]] dzimtas [[Kāpurs|kāpuri]]. Tos var viegli atpazīt pēc to raupjā [[Cilvēks#Ķermenis|ķermeņa]]<ref>[http://www.omafra.gov.on.ca/english/crops/facts/00-047.htm Ministry of Agriculture Food & Rural Affairs]</ref>. Drātstārpu garums svārstās no 10 līdz 45 mm. Dažas drātstārpu sugas ir lietderīgas, jo iznīcina kultūraugiem kaitīgos [[Kukaiņi|kukaiņus]], taču citas sugas bojā pašus lauksaimniecības [[Kultūraugi|kultūraugus]]. Piemēram, drātstārpi bojā [[kartupeļi|kartupeļu]] bumbuļus un [[vīnogas|vīnogu]] [[Stāds|stādus]] vai [[Pumpurs|pumpurus]].

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Vladislavs Hieronīms Soltāns
|     vārds_orig = ''Władysław Hieronim Sołtan''
|         attēls = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu ap 1880.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu (ap 1880)
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1824  
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Viļņas guberņa]]<br>(tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = [[Prezma]]s muiža, [[Vitebskas guberņa]]<br>(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Latvijas polis|polis]]
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V.
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Oktāvija Soltāne
|          bērni = [[Vladislavs Soltāns]]
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Vladislavs Hieronīms Soltāns''' ({{val-pl|Władysław Hieronim Sołtan}}, 1824—1900) bija [[Latvijas poļi|Latgales poļu]] izcelsmes politiķis. [[Prezma]]s muižas īpašnieks.

[[Kategorija:Astronomija]]
[[Kategorija:Mērvienības]]

'''Konkurētspēja''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība]]s [[teorija|teorijā]] un [[prakse|praksē]] ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[nozare]]s vai [[valsts]] spēja pārdot savus [[produkts|produktus]], [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumus]] [[tirgus|tirgū]]. Līdz ar to konkurētspēja, līdz ar [[konkurence]]s jēdzienu, ir viena no svarīgākajām preču un pakalpojumu tirgu raksturojošām kategorijām.

{{Commonscat|Paxillus}}

{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|binomial=Erigeron politus|autors=Fr.|attēls=|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Erigeron|ģints_lv=Jānīši|suga=Erigeron politus|suga_lv=Izskatīgais jānītis|sinonīmi=Erigeron acris ssp. politus|kategorijas=nē}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vienna Insurance Group AG''
| native_name      = ''Wiener Versicherung Gruppe''
| logo             = 
| caption          = 
| imagestyle       = 
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        = 
| genre            = 
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 1824. gads
| founder          = 
| defunct          = 
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[apdrošināšana]]
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = 
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = [http://www.vig.com vig.com]
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
]]
'''''Vienna Insurance Group AG''''' ('''''VIG''''') ir [[Austrija|Austrijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dažāda veida [[apdrošināšana|apdrošināšanu]]. Tas ir viens no lielākajiem apdrošinātājiem Centrālajā un Austrumeiropā. Dibināts 1824. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]].

{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

'''Lidosta''' ir vieta, kur paceļas gaisā un nolaižas [[lidmašīna]]s, [[helikopters|helikopteri]], [[dirižablis|dirižabļi]] un citi [[lidaparāts|lidaparāti]]. Bieži vien lidaparāti tiek arī turēti lidostās. Lidosta sastāv vismaz no vien skrejceļa, kas var būt ne tikai uz zemes, bet arī ūdenī ([[hidroplāns|hidroplāniem]]), kā arī lidostās var būt [[angārs|angāri]] un [[termināls|termināļi]].

'''Absolūtā nulle''' ir [[temperatūra]], pie kuras apstājas pilnīgi visa [[siltumkustība]]. Tā ir zemākā temperatūra, ko varētu iegūt jebkurā makroskopiskā sistēmā. Absolūtā nulle atbilst {{nobr|0 [[Kelvins|K]]}} vai apmēram {{nobr|−273 [[Celsija grāds|°C]]}} ({{nobr|−273,15 °C}} jeb {{nobr|−459,67 [[Fārenheita grāds|°F]]}}). Šo temperatūru sasniegt nav iespējams, taču tai var tuvoties. Speciāli aprīkotās laboratorijās ir iespējams iegūt temperatūru, kas ir ļoti tuva absolūtajai nullei.

{{infokaste+}}

{{Commonscat|Feminists|Feministes}}

{{catmore}}
{{Commonscat|Mercury (element)|dzīvsudrabs}}

{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa = 
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt = 
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt = 
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|             dzimums = V
|              vecāki = 
|               brāļi = 
|               māsas = 
|        dzīvesbiedrs = 
|               bērni = 
|            paraksts = 
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs = 
|           skolnieks = 
|          ietekme_no = 
|          ietekmējis = 
|               darbi = 
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
}}

{{Ēkas infokaste
| name                = Matenadarans
| native_name         = ''Մատենադարան''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map                 = Erevāna#Armēnija#Āzija
| status              = 
| image               = Matenadaran_(9).JPG
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| location            = [[Erevāna]], {{ARM}}
| latd  = 40.19207 | latNS  = N
| longd = 44.52113 | longEW = E
| groundbreaking_date = 
| start_date          =
| completion_date     = 1959. gads
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = [[Marks Grigorjans]]
| awards              = 
| seating_capacity    = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = [https://matenadaran.am matenadaran.am]
| embedded            = 
| references          = 
}}
<mapframe text="Matenadarans" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1322278"
}
</mapframe>
'''Matenadarans''' ({{val|hy|Մատենադարան}}) jeb '''Mesropa Maštoca Seno manuskriptu institūts''' ir [[manuskripts|manuskriptu]] krātuve, pētniecības institūts un muzejs [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Tā ir lielākā seno [[armēņi|armēņu]] rakstu krātuve pasaulē. Nosaukta [[armēņu alfabēts|armēņu alfabēta]] izgudrotāja [[Mesrops Maštocs|Mesropa Maštoca]] vārdā, kura skulptūra grezno muzeja ieeju.

{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas apkaimi|Berģi|Berģi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Berģi
|attels             = 
|paraksts           = Bonaventūras muiža (klasicisms).
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = 
|platiba            = 5,706 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 942 (2018)
|iever_celtnes      = 
|udenstilpnes       = 
|parki              = 
|autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Rīga)|1.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]]
|trolejbuss         = 
|tramvajs           = 
|mikroautobuss      = 
|cits               = 
|pasta_indekss      =LV-1024 
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bergi/ apkaimes.lv]
}}

ir viens no putniem, kuru medīja līdz izmiršanai]]
'''Izmiršana''' [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] notiek tad, kad visi vienas [[suga]]s īpatņi ir miruši, pārtraucot jebkādas sugas vairošanās iespējas. Izmiršana var notikt [[ekosistēma]]s pārmaiņu dēļ, radot nelabvēlīgu [[dabiskā vide|vidi]], vai [[cilvēks|cilvēka]] darbības dēļ. Eksperti lēš, ka līdz 2100. gadam varētu izmirt puse pašreizējo sugu.<ref>[[E.O. Vilsons|Vilsons, E.O.]], ''Dzīvības nākotne'' (2002) ({{ISBN|0-679-76811-4}})</ref> [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] veido un uztur globālu sugu izmiršanas draudu novērtējošu "[[Sarkanā grāmata|Sarkano grāmatu]]".

'''Armēņu kalendārs''' ir tradicionālais [[kalendārs]] [[Armēnija|Armēnijā]]. Tas ir [[Saule]]s kalendārs, kurā, tāpat kā [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] kalendārā ir nemainīgs [[Diena|dienu]] skaits gadā — 365 dienas (nav [[Garais gads|garā gada]]), tādējādi atšķirība starp Armēņu kalendāru un [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāru]] visu laiku pieaug.

'''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām. 

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Emblins
| attēls                   = Attēls:Amblin poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = Amblin'
| žanrs                    = 
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               = Deniss Hofmans
| scenārija autors         = [[Stīvens Spīlbergs]]
| galvenajās lomās         = Ričards Levins, Pamela Makmilere
| mūzika                   = Maikls Loids
| operators                = [[Alens Deiviauss]]
| montāža                  = [[Stīvens Spīlbergs]] (titros nav atzīmēts)
| studija                  = 
| izplatītājs              = Four Star Excelsior
| izdošanas laiks          = {{dat|1968|12|18}}
| ilgums                   = 26 minūtes
| valsts                   = {{flag|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi = 
| imdb = 0064010
}}
"'''Emblins'''" ({{val|en|Amblin}}) ir [[1968]]. gada [[īsfilma]]. Tā ir pirmā filma, kuru [[Stīvens Spīlbergs]] uzņēmis uz [[35 mm filma]]s lentes. Filma ir īss mīlas stāsts,<ref>{{cite video
 |people     = 
 |date       = 2007
 |title      = Spielberg on Spielberg
 |url        = 
 |medium     = dokumentālā filma
 |publisher  = }}</ref> kas norisinās [[Hipijs|hipiju]] ērā, vēlajos [[1960. gadi|60. gados]], par jauniešu pāri, kas vēlās kopā veikt ceļu caur tuksnesi uz paradīzes pludmali. Filma ir klusa, bet visu filmu fonā skan akustiskās [[ģitāra]]s pavadījums.

{{atsauces+}}
'''OGLE-TR-132b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-132]], kas atrodas 1585 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,03 AU un gads uz tās ilgst tikai 40,557 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemērots dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-132b, tad uz tās būtu 1901&nbsp;°C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu. 

{{BioTakso infokaste
| attēls =HansomeLion 002.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Panthera leo|Lauva}} - [[kaķu dzimta]]s dzīvnieks
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Feliformia
| apakškārta_lv =Kaķveidīgie
| binomial=Feliformia <small>([[Kretzoi]], 1945)</small>
}}
'''Kaķveidīgie''', '''kaķveidīgo apakškārtas''' (''Feliformia'') [[dzīvnieki]] pieder pie [[plēsēji|plēsēju]] kārtas (''Carnivora''). Tā apvieno lielus [[kaķi|kaķus]] un mazus kaķus, [[hiēnas]], [[mangusti|mangustus]] un [[civeti|civetus]]. Kaķveidīgo apakškārtā ir 6 mūsdienās dzīvojošas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/classification/Feliformia.html#Feliformia%7CAnimal Suborder Feliformia]</ref> 

'''Izraēlas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas pastāvēja kā vienota [[monarhija]] no 1020. gada p.m.ē līdz 931. gadam p.m.ē. Arī pēc sadalīšanās turpināja pastāvēt kā viena no divām ebreju valstīm līdz 722. gadam p.m.ē. kad to iznīcināja [[Asīrija]]s impērija.

{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour = 
 |          name = Frīdrihs Šefels
 |     name_orig = 
 |         image = 
 |     imagesize = 
 |       caption = 
 |     birthname = 
 |     birthdate = {{dat|1865||}}
 |      location = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 |     deathdate = {{dat|1913||}}
 |    deathplace = 
 |        places = 
 |   nationality = [[vācbaltietis]]
 |         field = [[arhitektūra]]
 |      training = [[Ekernfērde]]s būvskolā
 |      movement = [[Jūgendstils]]
 |  famous works = [[Kaķu nams]]
 |      paraksts = 
 |       patrons = 
 | influenced by = 
 |      teachers = 
 |        pupils = 
 |    influenced = 
 |        awards = 
}}

{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2505
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2505''
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = 
| Operators              = [[Galvenā izlūkošanas pārvalde]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|6|5|SK}} 15:23:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = 
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 
| Beigu_gads             = 2015
| Beigu_datums           = {{dat|2015|9|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 104 dienas
| NSSDC_ID               = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = ~ 6600 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2495]]''
| KA_nāk                 = 
}}
'''''Kosmos-2505''''' (''Космос-2505'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2015. gada jūnijā un darbojās līdz septembrim, kad uz zemi atgriezās nolaižamais aparāts.

{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn<sup>2+</sup>,Fe<sup>2+</sup>)<sub>9</sub>Al<sub>2</sub>Si<sub>8</sub>O<sub>24</sub>(OH)<sub>8</sub>
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.698 n<sub>β</sub> = 1.704 n<sub>γ</sub> = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

{{Commonscat|Surrealist Paintings|Sirreālisma gleznas}}

Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Maļorka]]s karaļi'''. [[Maļorkas karaliste]] tika izveidota [[1231]]. gadā un beidza pastāvēt [[1715]]. gadā, kad tika iekļauta Spānijas sastāvā, kaut gan jau no [[1516]]. gada visu tagadējās [[Spānija]]s teritoriju pārvaldīja viens karalis. Jau kopš izveidošanas Valensijas karaliste atradās [[Aragonas kronis|Aragonas kroņa]] pakļautībā.
== Uzskaitījums ==
=== Maļorkas karaliste (1231—1715) ===
{{colbegin|4}}
{{legend| purple | [[Barseloniešu dinastija]] |border=1px solid #AAAAAA}}
{{legend| blue | [[Trastamaru dinastija]] |border=1px solid #AAAAAA}}
{{legend| orange | [[Hābsburgi|Hābsburgu dinastija]] |border=1px solid #AAAAAA}}
{{legend| yellow | [[Burboni|Burbonu dinastija]] |border=1px solid #AAAAAA}}
{{colend}}

{{Commonscat|Black holes}}

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Valters Dikss
 |          attēls = Walter Dix.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = 
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|1|31}}
 |         dz_viet = [[Koralspringsa]], [[Florida]], {{USA}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = 
 |           svars = 
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
 |             PR1 = 
 |           PR1_d = 
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
 |             PR4 = 
 |           PR4_d = 
 |             PR5 = 
 |           PR5_d = 
 |             PR6 = 
 |           PR6_d = 
 |             PR7 = 
 |           PR7_d = 
 |             PR8 = 
 |           PR8_d = 
 |             PR9 = 
 |           PR9_d = 
 |            PR10 = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |   rādīt_medaļas = 
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
}}
'''Valters Dikss''' ({{val|en|Walter Dix}}; dzimis {{dat|1986|1|31}} [[Koralspringsa|Koralspringsā]], [[Florida|Floridas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs. V. Dikss kļuva par divkārtēju [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008. gada Vasaras Olimpisko spēļu]] bronzas medaļas ieguvēju. Viņš bija trešais 100 m un 200 m distancēs.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Svitenes pagasts
| karte             = Svitenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads 
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Svitene
| platība           = 58,15
| iedzīvotāji       = 957<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 957 / 58.15 round 1}}
| izveidots         = 1891
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Svitenes pagasts''' ir viena no [[Bauskas novads|Bauskas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Viesturu pagasts|Viesturu]] un [[Rundāles pagasts|Rundāles]] pagastiem, [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Sesavas pagasts|Sesavas pagastu]], kā arī Lietuvas [[Šauļu apriņķis|Šauļu apriņķa]] [[Jonišķu rajons|Jonišķu rajona]] [[Krjuku seņūnija|Krjuku seņūniju]] un [[Pakrojas rajons|Pakrojas rajona]] [[Žeimeles seņūnija|Žeimeles seņūniju]]. 

'''13. maijs''' ir gada 133. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (134. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 232 dienas.

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = 
|          vārds_orig = Martin Heidegger  
|              attēls = Heidegger 4 (1960) cropped.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1889 
|          dz_mēnesis = 9 
|            dz_diena = 26 
|            dz_vieta = [[Meskirhe]],  [[Vācijas impērija]],<br />(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 05 
|             m_diena = 26 
|             m_vieta = [[Meskirhe]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts = 
|               skola = [[fenomenoloģija]], [[eksistenciālisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[ontoloģija]], [[metafizika]], [[māksla]], [[sengrieķu filozofija]], [[valoda]], [[dzeja]]
|              idejas = esamība, Heidegera terminoloģija
|          alma_mater = [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Edmunds Huserls]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Henrihs Rikerts]]
|           skolnieks = [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Herberts Markūze|Markūze]], [[Hanna Ārente|Ārente]]
|          ietekme_no = [[Anaksimandrs]], [[Hērakleits]], [[Platons]], [[Parmenīds]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants|Kants]],[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins|Helderlins]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings|Šellings]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Vilhelms Diltejs|Diltejs]], [[Francis Brentano|Brentano]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Rainers Marija Rilke|Rilke]], [[Georgs Trākls|Trakls]], [[Ernsts Jungers|E. Jungers]]
|          ietekmējis = [[Leo Štrauss|L. Štrauss]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], Markūze, [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Pols Rikērs|Rikērs]]
|               darbi = "[[Esamība un laiks]]" (''Sein und Zeit'', 1927)<br />"[[Kants un metafizikas problēma]]" (''Kant und das Problem der Metaphysik'', 1929)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

{{BioTakso infokaste
|      attēls = Tree Sparrow Japan Flip.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Passeriformes
|    kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|      dzimta = Passeridae
|   dzimta_lv = Zvirbuļu dzimta
|       ģints = Passer
|    ģints_lv = Zvirbuļi
|        suga = Passer montanus
|     suga_lv = Lauku zvirbulis
|    binomial = Passer montanus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
|    sinonīmi =
*''Fringilla montana'' ''(Linnaeus 1758)''
*''Loxia scandens'' ''(Hermann 1783)''
*''Passer arboreus'' ''(Foster 1817)''
|   izplatība = <br />Lauku zvirbuļa [[Āfrika]]s — [[Eirāzija]]s izplatības areāls<br />
{{legend|yellow|<small>Sastopams ligzdošanas sezonā</small>}}
{{legend|cyan|<small>Sastopams ziemošanas sezonā</small>}}
{{legend|#009900|<small>Sastopams visu gadu kā nometnieks</small>}}
}}
'''Lauku zvirbulis''' (''Passer montanus'') ir mazs, brūnganpelēks [[zvirbuļu dzimta]]s (''Passeridae'') [[putns]], kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Izdala 9 pasugas, kas savā starpā atšķiras pavisam nedaudz.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/weavers/ World Bird List: Old World sparrows, snowfinches & weavers, 2020]</ref><ref name=cle>Clement, Peter; Harris, Alan; Davis, John (1993). Finches and Sparrows: an Identification Guide. Christopher Helm. {{ISBN|0-7136-8017-2}}.</ref> 

[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Zemites]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Zemites]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

).]]
'''Ģeomorfoloģija''' ({{val-grc|γῆ}}, ''gẽ'' — ‘Zeme’; {{gree|μορφή}}, ''morfé'' — ‘forma’) ir [[zinātne]], kurā tiek pētītas Zemes virsmas [[reljefa forma]]s un procesi, kas tās radījuši. [[Ģeomorfologi]] cenšas saprast, kā veidojas [[ainava]]s, izprast dažādu reljefa formu struktūru, veidošanās vēsturi un dinamiku, kā arī prognozēt to izmaiņas, veicot dažādus fizikālus [[eksperiments|eksperimentus]] un [[skaitliskā modelēšana|skaitlisko modelēšanu]]. Ģeomorfoloģija ir cieši saistīta ar [[ģeogrāfija|fizisko ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeodēzija|ģeodēziju]], [[topogrāfija|topogrāfiju]] un [[arheoloģija|arheoloģiju]].

{{catmore}}
{{Commonscat|Middle Ages|Viduslaiki}}

{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Ringštrāse
 |       nosauk orig = Ringstraße
 |            attēls = Wien_Schubertring_a.jpg
 |   attēla paraksts = 
 | apdz vietas veids = 
 |        apdz vieta = 
 |           pilsēta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
 |     priekšpilsēta = 
 |           apkaime = 
 |            novads = 
 |      ielas garums = 5,3 km
 |           atklāta = 12. gadsimts
 |    vēst nosaukumi = 
 |      joslu skaits = 
 |      ielas segums = 
 |     ievēr celtnes = 
 |          autobuss = 
 |        trolejbuss = 
 |          tramvajs = 
 |     mikroautobuss = 
 |              cits = 
 |       citas daļas = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
}}

{{Commonscat|Polymer chemistry|Polimēru ķīmija}}

[[Kategorija:Prasmes]]
[[Kategorija:Sakari]]

[[Kategorija:Nakteņu dzimta]]
[[Kategorija:Augļi]]
[[Kategorija:Dārzeņi]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazais Cālis
| attēls                   = Chickenlittlemcgiposter.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chicken Little''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Marks Dindals]]
| producents               = [[Rendijs Fulmers]]
| scenārija autors         = 
* [[Stīvs Bencičs]]
* [[Rons Dž. Frīdmans]]
* [[Rons Andersons]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Zaks Brafs]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Dens Molina]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Gerijs Māršals]]
* [[Eimija Sedarisa]]
* [[Marks Voltons]]
* [[Dons Knotss]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|10|30|Holivuda|2005|11|4|ASV|2006|1|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-little-2005-0|title=Chicken Little|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2016|11|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161115132645/http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-little-2005-0}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chickenlittle.htm|title=Chicken Little|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|314,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     =
}}

'''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp&#124;issue:694529&#124;page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

'''Šrādera vārsts''', pazīstams arī kā '''amerikāņu vārsts''', ir [[Vārsts|vārsta]] veids, kuru mūsdienās izmanto gandrīz visās [[Riepa|riepu]] kamerās un [[Bezkameras riepa|bezkameru riepās]]. Vārsts izgudrots 1891. gadā, 1893. gadā patentēts ASV, tā nosaukums aizgūts no vācu izcelsmes amerikāņu izgudrotāja un uzņēmēja Augusta Šrādera (''August Schrader'') vārda.

[[Matemātika|Matemātikā]] '''unitāra matrica''' ir tāda ''n''&nbsp;×''n'' [[komplekss skaitlis|kompleksa]] [[matrica]] ''U'', kurai izpildās sakarība
:<math> U^\dagger U = I, \,</math>
kur ''I'' ir ''n''&nbsp;×''n'' [[vienības matrica]], ''U''<sup>†</sup>&nbsp;=&nbsp;{{overline|''U''}}<sup>T</sup> ir matricas ''U'' [[konjugēti transponētā matrica]] ([[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistītās matricas]] {{overline|''U''}} [[transponētā matrica]]) un ''U''<sup>†</sup>''U'' apzīmē matricu ''U''<sup>†</sup> un ''U'' [[matricu reizināšana|reizinājumu]].<ref>Skatīt Horn & Johnson, [http://books.google.com/books?id=PlYQN0ypTwEC&pg=PA66 66. lpp.]</ref> Šī sakarība izsaka to, ka matricas ''U'' kolonnas veido [[ortonormēta bāze|ortonormētu bāzi]] ''n'' dimensiju kompleksajai [[lineāra telpa|telpai]] '''C'''<sup>''n''</sup>.

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = [[Duče]]<br>Benito Musolīni
| vārds_orģ = Benito Mussolini
| attēls = Bundesarchiv Bild 183-2007-1022-506, Italien, deutsche Frontkämpfer in Rom crop.jpg
| amats = 40. [[Itālija]]s [[premjerministrs]]
| term_sākums = {{dat|1922|10|31|N}}
| term_beigas = {{dat|1943|7|25|N}}
| priekštecis = [[Luidži Fakta]]
| pēctecis = [[Pjetro Badoljo]]
| amats2 = [[Pirmais impērijas maršals]]
| term_sākums2 = {{dat|1938|3|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1943|7|25|N}}
| priekštecis2 = 
| pēctecis2 = [[Pjetro Badoljo]]
| amats3 = [[Itālijas Sociālā Republika|Itālijas Sociālās Republikas]] duče
| term_sākums3 = {{dat|1943|9|23|N}}
| term_beigas3 = {{dat|1945|4|25|N}}
| priekštecis3 = 
| pēctecis3 = 
| amats4 = [[Fašisms|Fašisma]] duče
| term_sākums4 = {{dat|1919|3|23|N}}
| term_beigas4 = {{dat|1945|4|28|N}}
| priekštecis4 = 
| pēctecis4 = 
| dzim_dati = {{dat|1883|7|29}}
| dzim_vieta = [[Predapio]], [[Itālija]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1945|4|28|1883|7|29}}
| mir_vieta = [[Džulīno]], [[Itālija]]
| tautība = [[itāļi|itālis]]
| partija = [[Nacionālā fašistu partija]]<br />[[Itālijas sociālistiskā partija]]
| dzīvesb = [[Rakele Musolīni]], laulībā no 1915<br />[[Ida Dalzera]], laulībā 1914—1915
| profesija = [[politiķis]], [[žurnālists]]
| reliģija = [[katoļticība|Romas katolis]] no 1927. gada, sākotnēji [[ateists]]
| bērni = [[Eda Musolīni]]<br />[[Vitorio Musolīni]]<br />[[Bruno Musolīni]]<br />[[Romāno Musolīni]]<br />[[Anna Marija Musolīni]]<br />[[Benito Albīno Dalzers]] (neatzīts)
| tēvs = [[Alesandro Musolīni]]
| māte = [[Roza Maltoni]]
| paraksts = Benito Mussolini Signature.svg
| alma_mater = [[Lozannas Universitāte]]
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Nātrija hidroksīda kristālrežģis<br /><br />Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390&nbsp;°C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20&nbsp;°C)
|                 citi =
}}

[[Kategorija:Evolūcija]]
[[Kategorija:Bioloģija]]

'''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Matanitu Tu-Vaka-i-koya ko Viti<br />Republic of the Fiji Islands<br />फ़िजी द्वीप समूह गणराज्य
|    pilnais_valsts_nosaukums = Fidži Salu Republika
|            valsts_nosaukums = Fiji
|               karoga_attēls = Flag_of_Fiji.svg
|            karoga_nosaukums = Fidži karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Fiji.png
|           ģerboņa_nosaukums = Fidži ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui'' <small>(Bīsties Dieva un godini Karalieni)</small>
|                valsts_himna = ''God Bless Fiji'' <small>(Dievs svētī Fidži)</small>
|               kartes_attēls = LocationFiji.png
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Suva]]
|latd=18 |latm=10 |latNS=S |longd=178 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[fidžiešu valoda|fidžiešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[fidži hindi|hindi]]
|             etniskās_grupas = 
|        etniskās_grupas_gads = 
|              valsts_iekārta = [[Republika]] (militāra pārvalde)
|        valsts_galvas_tituls = [[Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Viljaime Katonivere]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Frenks Bainimarama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Lielās virsaišu padomes priekšsēdētājs|LVP priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Ovini Mbokini]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Lielais Fidži virsaitis]]
|               valsts_galva4 = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta = 
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = [[1970]].g. 10. oktobris 
|                 platība_km2 = 18 274
|               platība_rangs = 155
|              procenti_ūdens = 
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 926 276
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 161
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 46
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 148
|                     IKP_PPP = 5.29 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 147
|          IKP_PPP_per_capita = 6200
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 90
|                         HDI = 0,743
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = <font color=#FFCC00>vidējs</font>
|                   HDI_rangs = 93.
|                        Gini = 
|                   Gini_gads = 
|             Gini_kategorija = 
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[Fidži dolārs]]
|                valūtas_kods = FJD
|                  laika_zona = 
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST = 
|              utc_offset_DST = 
|                      domēns = .fj
|              tālsarunu_kods = 679
|                iso_kods_num = 242
|              iso_kods_alfa2 = FJ
|              iso_kods_alfa3 = FJI
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Saharozes trīsdimensiju struktūrformula<br /><br />Saharozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biešu cukurs, niedru cukurs
|      ķīmiskā formula = C<sub>12</sub>H<sub>22</sub>O<sub>11</sub>
|              molmasa = 342,29648
|              blīvums = 1587
|  kušanas temperatūra = 186&nbsp;°C (sāk sadalīties)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 203,9 g uz 100 ml (20&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Saharoze''' (C<sub>12</sub>H<sub>22</sub>O<sub>11</sub>, niedru cukurs, biešu cukurs) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas pieder pie [[disaharīdi]]em. Sastāv no D-[[glikoze]]s un D-[[fruktoze]]s cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir ''β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds''. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini [[monoklīnā singonija|monoklīni kristāli]] ar saldu [[garša|garšu]]; šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Ķīmiskā vai fermentatīvā [[hidrolīze|hidrolīzē]] šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas [[fotosintēze]]s procesā [[augi|augu]] lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst [[etilspirts|etilspirtu]] u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā ([[cukurs|pārtikas cukurs]]), [[pārtika]]s, [[plastmasa|plastmasu]], [[celuloze]]s rūpniecībā.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Viktors Konrads
|     vārds_orig = ''Victor Conrad''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = [[seismoloģija]]<br />[[meteoroloģija]]
|          grāds = 
|   darba_vietas = [[Čerņivcas Universitāte]]<br />[[Vīnes Universitāte]]<br />[[Ņujorkas Universitāte]]<br />[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]<br />[[Čikāgas Universitāte]]<br />[[Hārvarda Universitāte]]
|     akad_amats = 
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    pasniedzēji = [[Juliuss Hanns]]
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alvins Krencleins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Alvin Kraenzlein''
 |              attēls = Alvin Kraenzlein 1910.png
 |             att_izm = 250
 |            paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Alvins Kristiāns "Als" Krencleins
 |              dz_dat = {{dat|1878|12|10}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}
 |             mir_dat = {{dat|1928|1|6}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Vilksbarre}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 
 |               svars = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna = 
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 4 zelta
 |         os_lab sasn = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = 
 |             dzimums = V
 |           atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula = 
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads = 
 |    dz_mēnesis = 
 |      dz_diena = 
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums = 
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = 
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = 
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H<sub>2</sub>O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11&nbsp;°C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122&nbsp;°C (47—49% šķīdums)
}}

{{Pārvietot|Izaks Babels}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Īzaks Bābels
|     vārds_orig = Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель
|         attēls = Isaac Babel.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]<br />(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Butirku cietums]], [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]<br />(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri = 
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = [[Jātnieku armija]] (1926), [[Odesas stāsti]] (1931)
|    ietekmējies = [[Maksims Gorkijs]]
|     ietekmējis = [[Ilfs un Petrovs]], [[Jurijs Oleša]], [[Valentīns Katajevs]], [[Konstantīns Paustovskis]], [[Eduards Bagrickis]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}
'''Īzaks Bābels''' ({{val|ru|Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель}}, dzimis {{dat|1894|7|13}}, miris {{dat|1940|1|27}}) bija [[Odesa|Odesā]] dzimis [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[krievi|krievu]] rakstnieks un dramaturgs. Pazīstamākie darbi — 1926. gada stāstu krājums "[[Jātnieku armija]]" par [[Semjons Budjonnijs|Semjona Budjonnija]] jātnieku armiju un 1931. gadā izdotie "[[Odesas stāsti]]" par Odesas ebreju bandītu dzīvi.

'''Kolmena''' var būt:

[[Kategorija:Mistiķi]]
[[Kategorija:Kristieši|Mistikzi]]

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis<br /><br />Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3 
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
}}

'''Plejotropija''' (no [[grieķu valoda|grieķu val.]] ''pleio'' 'daudzas' ''tropo'' 'izmaiņas') ir viena [[gēns|gēna]] spēja izpausties dažādos efektos, viena gēna spēja kontrolēt vairākas [[fenotips|fenotipiskās]] pazīmes. Gēns, kas ietekmē vairākas [[Organisms|organisma]] pazīmes, ir plejotrops gēns. Plejotropa gēna radītais produkts var iesaistīties dažādos [[Bioķīmija|bioķīmiskos]] ciklos vai tikt nogādāts dažādās [[Šūna|šūnās]]. Viens no plejotropijas piemēriem ir [[fenilketonūrija]] — iedzimta [[slimība]], kas ietekmē [[fenilalanīns|fenilalanīna]] daudzumu organismā.  

", kas katru gadu notiek Bavārijā]]
'''Festivāls''' ({{val-la|festivus}} — ‘svētku’, ‘svinams’) ir organizēti [[kultūra]]s un [[māksla]]s sasniegumu [[svētki]]. Parasti festivāls tiek rīkots vienā noteiktā vietā. Ir dažāda veida festivāli, piemēram, [[mūzikas festivāls|mūzikas festivāli]], [[kinofestivāls|kinofestivāli]], [[teātra festivāls|teātra festivāli]], [[alus festivāls|alus festivāli]].

{{Filozofa infokaste
|         krāsa = 
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt = 
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt = 
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12 
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta = 
|     pilsonība = 
|       tautība = persietis
|       dzimums = 
|        vecāki = 
|         brāļi = 
|         māsas = 
|  dzīvesbiedrs = 
|         bērni = 
|      paraksts = 
|         skola = 
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater = 
|     skolotājs = 
|     skolnieks = 
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis = 
|         darbi = 
|        valoda = 
|      piezīmes = 
|   kategorijas = 
}}

'''Mikoloģija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''μύκης (mikēs)'' — 'sēne' un ''λογία (logíā)'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[sēnes]], to [[sistemātika|sistemātiku]], [[taksonomija|taksonomiju]], fizioloģiju, [[ekoloģija|ekoloģiju]], bioloģiju un [[bioķīmija|bioķīmiju]]. Jēdzienu "mikoloģija" 18. gs. izveidoja Kristians Hedriks Pērsons (''Christian Hendrik Persoon''). Sēņu pētniekus sauc par mikologiem.

[[File:Specimen Vitellaria paradoxa.jpg|thumb|Herbārija lapa ''Vitellaria paradoxa''.]]
'''Herbārijs''' ({{val|la|herbarium}}; no ''herba'' — 'augs') ir īpaši ievāktu,  žāvētu un dokumentētu [[augs|augu]] kolekcija. Parasti augus žāvējot sapresē un pēc izžāvēšanas piestiprina blīvām [[papīrs|papīra]] lapām. Bet ir arī kolekcijas, kur augi glabājas aploksnēs un ir brīvi aplūkojami. Atkarībā no auga veida un izmēra uz herbārija lapas var izvietot veselu īpatni vai to grupu, vai arī lielāka auga (piemēram, [[Koks|koka]]) raksturīgākās daļas. Katrai herbārija lapai jeb eksemplāram ir jābūt pievienotai etiķetei ar auga nosaukumu, ievākšanas vietu, laiku, īsu [[Biotops|biotopa]] aprakstu un autora vārdu. Par '''herbāriju''' sauc arī institūcijas vai to nodaļas, kur herbārijs glabājas un notiek pētnieciskais darbs [[Botānika|botānikā]], piemēram, Viktorijas Nacionālais herbārijs ([[Austrālija|Austrālijā]]), LU Muzeja herbārijs.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/struktura/lu-muzejs/ LU: Latvijas Universitātes Muzejs]</ref>