[[File:PolygonParameters.png|thumb|[[Piecstūris]], regulāru daudzstūru piemērs]]
'''Regulārs daudzstūris''' ir tāds izliekts [[daudzstūris]], kura visi [[leņķis|leņķi]] ir vienādi un visas [[mala]]s ir vienādas.

{{DEFAULTSORT:Strenczi}}
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

[[Kategorija:Arktika]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

'''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

{{Senvietas infokaste
| name           = Lerna
| native_name    = {{gree|Λέρνη}}
| image          = Lerna1.JPG
| image_size     = 
| caption        = "Dakstiņu nama" kāpnes uz 2. stāvu.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 33| lats = 04| latNS = N
| longd = 22| longm = 43| longs = 06| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Hellādas (Lernas I-V)
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Džons Kaski
| condition      = Drupas
| management     = 
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Lerna''' (gr. ''Λέρνη'') ir klasiskās [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas pazīstams ar saviem avotiem ([[Strabons]] rakstīja, ka Lernas avoti bija ārstnieciski) un seno ezeru netālu no [[Peloponēsa]]s austrumu piekrastes uz dienvidiem no [[Argosa]]s. Tā atradās netālu no mūsdienu Mili ciemata pie [[Argoliks|Argolika]]. Grieķu mitoloģijā Lerna ir pazīstama ar [[Lernas hidra|Lernas hidru]], kas sargāja ieeju mirušo valstībā, un kuru nosita [[Hērakls]], veicot savu kārtējo [[Hērakla varoņdarbi|varoņdarbu]].<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 142. lpp.</ref> [[Karsta process|Karsta]] avoti ir saglabājušies līdz mūsdienām, bet lagūnu ezers 19. gadsimtā samazinājās izmēros un pēc tam izžuva.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īpašais ziņojums
| operators = 
| attēls = Minority Report Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents = * [[Džeralds Molens]]
* [[Bonijs Kērtiss]]
* [[Volters Pārkss]]
* [[Jans de Bonts]]
| scenārijs = * [[Skots Franks]]
* [[Džons Koens]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Minority Report''
| studija = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Blue Tulip Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''20th Century Fox''
* ''DreamWorks Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|6|19}}
| ilgums = 145 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|102 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|358,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4200760833/|title=Minority Report |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|21}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Īpašais ziņojums"''' ({{Val|en|Minority Report}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kolins Ferels]], [[Samanta Mortone]] un [[Makss fon Sīdovs]]. Filma ir balstīta uz [[Filips Diks|Filipa Dika]] 1956. gada īsā stāsta ''The Minority Report''.

'''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref> 

{{Personas infokaste
|          vārds = Aksels Treijs
|     vārds_orig = ''Axel Treu''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Dikļi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = mūsdienu {{POL}}{{nz}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

'''Naids''' ir emocionāla un gribas reakcija ar spilgti negatīvu attieksmi, vai pretīgumu un riebumu pret konkrētu indivīdu vai indivīdu grupu, dzīvu būtni vai notikumu. Naids parasti ir pretstats [[mīlestība]]i. Naidu var izraisīt [[konflikts|konflikti]] vai [[dusmas]] pret kādu cilvēku.

'''Tarirīnskābe''' (6-oktadecīnskābe, CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>10</sub>C≡C(CH<sub>2</sub>)<sub>4</sub>−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Tarirīnskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā - [[stearolskābe]].

{{BioTakso infokaste
| attēls =Raposa-do-campo 2 cropped.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Pseudalopex
| ģints_lv =Zorro
| suga =Pseudalopex vetulus
| suga_lv =Brazīlijas zorro
| binomial =Pseudalopex vetulus <small>([[Lund]], 1842)</small> 
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Lycalopex vetulus''
| izplatība=

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Drozd_kolohrivý_(Turdus_torquatus)_a_(4834220566).jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Turdidae
 |     dzimta_lv = Mežastrazdu dzimta
 |         ģints = Turdus
 |      ģints_lv = Mežastrazdi
 |          suga = Turdus torquatus
 |       suga_lv = Apkakles strazds
 |   kategorijas = nē
 |  binomial = Turdus torquatus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Apkakles strazds''' (''Turdus torquatus'') ir [[mežastrazdu dzimta]]s (''Turdidae'') [[dziedātājputns]], kas ligzdo [[Eiropa]]s ziemeļos un kalnos, arī [[Āzija]]s rietumos. Ziemo Eiropas dienvidos, [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Centrālāzija]]s dienvidos.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22708768/0 IUCN: Turdus torquatus]</ref> Apkakles strazdam ir trīs pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/thrushes/ World Bird List: Thrushes]</ref>

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maseru
 | official_name            = ''Maseru''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Maseru from Parliament Hill.jpg
 | image_caption            = Maseru ainava no Parlamenta pakalna
 | image_flag               = 
 | image_shield             = 
 | shield_size              = 80px
 | image_map                = 
 | map_caption              = 
 | pushpin_map              = Lesoto
 | pushpin_label_position   = 
 | pushpin_mapsize          = 
 | pushpin_map_caption      = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{LSO}}
 | subdivision_type1        = Distrikts
 | subdivision_name1        = Maseru
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1869
 | established_title1       = 
 | established_date1        = 
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 138
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 330760
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+2]]
 | utc_offset               = +2
 | latd = 29| latm = 19| lats = | latNS = S
 | longd = 27| longm = 29| longs = | longEW = E
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 1600
 | website                  = 
 | footnotes                = 
}}
'''Maseru''' ({{val|st|Maseru}} — ‘sarkanais smilšakmens’) ir [[Lesoto]] [[galvaspilsēta]] kopš [[1966]]. gada. 2016. gadā Maseru dzīvoja aptuveni 330 tūkstoši iedzīvotāju. Maseru ir valsts ekonomiskais un kultūras centrs. Līdz 1966. gadam Maseru bija [[Basutolenda]]s administratīvais centrs.

{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Melu''' var būt:

{{Commonscat|Cyclists from Poland|Polijas riteņbraucēji}}

'''Jāņa dziesma''' ir populārāko [[Jāņi|Jāņu]] [[Dainas|tautasdziesmu]] virkne [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā. Vēlāk dziesmu vija saukta arī par '''Līgo dziesmām''' vai '''Jāņu dziesmām'''. 

[[Kategorija:Salaca]]
[[Kategorija:Latvijas upju baseini]]

'''Oksidatīvā fosforilēšana'''<ref>Termins tulkots, izmantojot bioloģijas terminu vārdnīcas sniegto tulkojumu. Šo vārdnīcas sniegto tulkojumu skatīt [http://latvijas.daba.lv/vardnica/ang-lat/09510955.htm šeit]</ref>, saīsinājumā '''OXPHOS''', ir [[vielmaiņas reakcija]], kurā tiek atbrīvota [[uzturviela|uzturvielu]] oksidēšanās [[enerģija]], lai izveidotu [[adenozīntrifosfāts|adenozīntrifosfātu]] (ATF). Lai gan daudzas [[dzīvība]]s formas uz [[Zeme]]s lieto dažādas uzturvielas, gandrīz visās notiek oksidatīvā fosforilēšana, jo tām ir nepieciešams ražot ATF, [[molekula]]s, kuras piegādā enerģiju, lai [[organisms|organismā]] spētu norisināties [[vielmaiņa]]s process.

{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}

'''Kreks''' ir [[kokaīns|kokaīna]] kristalizēta forma, ko var [[smēķēšana|smēķēt]]. Tā ir vislielāko [[narkotiku atkarība|atkarību]] izraisošā kokaīna forma.<ref name="MASAT">''Manual of Adolescent Substance Abuse Treatment'', Todd Wilk Estroff, M.D., 2001 (306 lapas), pp. 44-45, webpage: [http://books.google.com/books?id=GLcdUyQsxbgC&pg=PA44&lpg=PA44&dq=%22crack+cocaine%22+sinks&source=web&ots=uyKfeCJV7T&sig=6JAeDCGnYJ9YHbsAwHK2xFd94v8&hl=en&sa=X&oi=book_result&resnum=2&ct=result Google Books].</ref> Kreku veido kokaīna sāļu sajaukums ar [[nātrija bikarbonāts|nātrija bikarbonātu]] (cepamo sodu) vai kādu citu [[Bāze (ķīmija)|bāzi]]. Kreku smēķējot, rodas īsa, bet ļoti spēcīga [[eiforija]].<ref name="AMCcrac">''A.M. Costa Rica'', 2008. gada jūlijs, [http://www.amcostarica.com/071808.htm Crack rocks offer a short but intense high to smokers].</ref><ref name="RD">Stacy O'Brien, ''Red Deer Advocate'', 2008. gada decembris, [http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html Officials warn of life-threatening cocaine in area] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081206081151/http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html# |date={{dat|2008|12|06||bez}} }}.</ref> 

'''Šengenas līgums''' ir [[līgums]] par [[robežkontrole]]s atcelšanu starp [[Eiropas Savienība]]s (ES) valstīm, izveidojot [[Šengenas zona|Šengenas zonu]]. To {{dat|1985|7|14}} parakstīja piecas no tā laika desmit [[Eiropas Ekonomikas Kopiena]]s valstīm — [[Beļģija]], [[Francija]], [[Luksemburga]], [[Nīderlande]] un [[Vācija]]. Līgums stājās spēkā {{dat|1995|3|26}}.

'''Buferšķīdums''' ir [[šķīdums]] ar noteiktu [[pH]], kas, šķīdumu atšķaidot, tikpat kā nemainās un, pievienojot nedaudz [[skābe]]s vai [[sārms|sārma]], mainās maz. To īpašības nosaka šķīdumā esošās [[bufersistēma]]s, ko parasti veido viena un tā paša [[protolīts|protolītu]] pāra abas formas.<ref name="Rauhvargers">{{Grāmatas atsauce |title=Vispārīgā ķīmija |author=Andrejs Rauhvargers |year=1996 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-1142-9 |pages=181.—184}}</ref>

Šajā rakstā ir uzskaitīti '''Mali valsts vadītāji''' kopš [[1960. gads|1960. gada]], kad tā ieguva neatkarību no Francijas.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes = 
|    kategorijas =  
}}

{{Commonscat|Buildings in Kosovo|Celtnes un būves Šveicē}}

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| attēls = 
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga = Anthyllis colorata
| suga_lv = Krāsainais pērkonamoliņš
| binomial = Anthyllis colorata
| kategorijas = 
| autors = Juz.
| sinonīmi = ''Anthyllis vulneraria subsp. colorata''
}}'''Krāsainais pērkonamoliņš''' (''Anthyllis colorata'') ir [[Pērkonamoliņi|pērkonamoliņu]] taksons, kas, atkarībā no autora, tiek klasificēta kā atsevišķa suga vai [[Brūču pērkonamoliņš|brūču pērkonamoliņa]] (''Anthyllis vulneraria'') pasuga (''Anthyllis vulneraria subsp. colorata''). Atšķirībā no brūču pērkonamoliņa, augam [[stublājs]] vismaz lejasdaļā un piezemes lapu kāti ar atstāvošiem (nevis visiem piegulošiem) matiņiem. Augs ir reti atrasts sausās pļavās [[Kurzeme|Kurzemē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/anthyllis-vulneraria-l-sstr/|title=brūču pērkonamoliņš - Anthyllis vulneraria L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-08}}</ref>

Šajā lapā apkopoti dažādi statistiskie rādītāji par Vikipēdiju latviešu valodā 2015. gadā.

[[Kategorija:Kundziņsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Kundziņsala]]

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aksaīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-30
|ķīm_formula=MgB<sub>6</sub>O<sub>7</sub>(OH)<sub>6</sub>·2(H<sub>2</sub>O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsains, gaišpelēks, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Labi izteikta
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.472 n<sub>β</sub> = 1.503 n<sub>γ</sub> = 1.526
|pleohroisms=-
|blīvums=1,99
}}
__NOTOC__

{{coord|53|55|23|N|27|37|44|E|type:landmark_source:kolossus-frwiki|display=title}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Baltkrievijas Televīzijas un radio kompānija
|logo               = 
|logo izmērs        = 150px
|formāts            = 
|valsts             = {{flag|Baltkrievija}}
|valoda             = [[Krievu valoda|krievu]], [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]], citas
|adrese             = Makajonkas iela 9<br />[[Minska]]
|dibināta           = 
|raida-kopš         = {{dat|1956|01|01}}
|sauklis            = 
|īpašnieks          = [[Baltkrievijas valdība]]
|ģenerāldirektors   = 
|redzam-cilvēki     = 
|popular-raidījumi  = 
|apraide            = nacionāla, starptautiska, reģionāla
|kanāli             = 
|tirgus-daļa        = 
|iepriekšējais      = ''Belteleradio''<br /><small>(līdz 1991. gada 25. septembrim)</small>
|nākamais           = 
|mājas-lapa         = [http://www.tvr.by/ tvr.by]
}}

{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Safflower (Carthamus tinctorius)) (29083687088).jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Krāsu saflors]] (''Carthamus tinctorius'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Carthamus
| ģints_lv = Saflori
| binomial = Carthamus
| sinonīmi = 
}}'''Saflori''' ({{Val-la|Carthamus}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls sniedzas no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Centrālāzija|Vidusāzijai]] un [[Himalaji|Rietumhimalajiem]], [[Makaronēzija|Makaronēzijas]] līdz [[Arābijas pussala|Arābijas pussalai]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:8120-1|title=Carthamus L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-12|language=en}}</ref>

{{Commonscat|Publicists}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kārlis Bērenss
|     vārds_orig = ''Carl Berens'' 
|         attēls =
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1725
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 15
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Reinholds Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Urzula Švarca (†1770), Doroteja Elizabete Švarca (†1775) 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =
}}
'''Kārlis Bērenss''' ({{val|de|Carl Berens}}, 1725—1789) bija [[Rīga]]s tirgotājs un [[Filantropija|filantrops]], [[Melngalvji|Melngalvju brālības]] loceklis (1751), [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais (1767). Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Bērensu aprindas".

{{Ēkas infokaste
| name = Marinzejas muiža
| native_name = Mariensee, Attaszyn
| former_names = 
| alternate_names = Marindzes muiža
| status = 
| image = Marinzejas muiža.jpg
| image_alt = 
| image_size = 250px
| caption = 
| altitude = 
| building_type = 
| architectural_style = Klasicisms
| structural_system = 
| owner = Pašvaldības īpašums
| current_tenants = [[Sūnu pamatskola]]
| location = {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Atašienes pagasts|Marinzeja}}
| pushpin_map = 
| latd = 
| latm = 
| lats = 
| latNS = N
| longd = 
| longm = 
| longs = 
| longEW = E
| groundbreaking_date = 
| start_date = 1845
| completion_date = 1847
| opened_date = 
| inauguration_date = 
| renovation_date = 
| height = 
| floor_count = 
| floor_area = 
| architect = 
| rooms = 
| parking = 
| url = 
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pils
|      numurs = 6303
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
| references = 
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{jāuzlabo|tulkojums un atveidošana}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Datorspēles infokaste
| developer = [[Capcom]]
| publisher = [[Capcom]], [[Nintendo Australia]]
| director = [[Šū Takumi]]
| producer = [[Atsushi Inaba]] (GBA)
[[Minae Matsukava]] (DS)
| artist = Kumiko Suekane
Tatsuro Iwamoto
| composer = Masakazu Sugimori
Naoto Tanaka (DS)
| writer = Šū Takumi
| series = [[Ace Attorney]]
| genre = [[Piedzīvojumu spēle]], [[Vizuālais romāns]]
| bilde = Phoenix Wright Ace Attorney cover.jpg
| platforms = [[Game Boy Advance]]<br>[[Nintendo DS]]<br>[[Windows]]<br>[[Wii]] (caur [[WiiWare]])<br>[[Apple iOS|iOS]]
| bilde_par = Ziemeļamerikas vāka noformējums filmai ''Fēnikss Raits: Advokāts dūzis'', kurā redzami daži varoņi, tostarp Fenikss Raits, Maija Fej, Mailss Edžvorts un Tiesnesis.
| modes = [[Vienspēlētāja spēle|vienspēlētāja]]
}}

'''Pasaules pokera sērijas''' (WSOP no {{val-en|World Series of Poker}}) ir [[pokers|pokera]] turnīrs, kas katru gadu norisinās [[Lasvegasa|Lasvegasā]]. Pirmais WSOP turnīrs notika [[1970]]. gadā, kurā varēja piedalīties dalībnieki ar ielūgumiem, uz kuru [[Benijs Binions]] ''([[Benny Binion]])'' ielūdza sešus vislabāk zināmos pokera spēlētājus uz The Horseshoe Casino. Sākotnēji WSOP popularitāte auga lēnām. Pagāja veseli 12 gadi, pirms WSOP [[1982]]. gadā spēja pulcēt 52 dalībniekus. [[1980. gadi|1980. gadu]] sākumā tika radīti satelītu turnīri, kas ļāva cilvēkiem piedalīties turnīrā par krietni mazāku dalības maksu. Ap [[1987]]. gadu pokera sērijās bija vairāk kā 2100 dalībnieku, taču īpašs dalībnieku skaita palielinājumu WSOP sasniedza [[2006. gads|2006]]. gadā, kad galvenajā turnīra daļā ''(Main Event)'' piedalījas 8773 dalībnieki.

'''Hoveni''' ({{val|de|von der Howen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]].

'''HCoV-229E''' jeb '''cilvēka koronavīruss 229E''' ({{val|en|Human coronavirus 229E}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[Alfakoronavīrusi|alfakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref>E. R. Gaunt,1 A. Hardie,2 E. C. J. Claas,3 P. Simmonds,1 and K. E. Templeton. Epidemiology and Clinical Presentations of the Four Human Coronaviruses 229E, HKU1, NL63, and OC43 Detected over 3 Years Using a Novel Multiplex Real-Time PCR Method down-pointing small open triangle. J Clin Microbiol. 2010 August; 48(8): 2940–2947.</ref>

{{Citas nozīmes|rāpuli|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Marek_Szczepanek).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| sinonīmi =
*''Ophidia''
| binomial = Serpentes <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

{{slēpta kategorija}}

{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. janvāris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. janvāris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. janvāris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. janvāris|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. februāris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. februāris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. februāris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. februāris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. marts|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. marts|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. marts|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. marts|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|<span style="color:red">31</span>]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. aprīlis|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. aprīlis|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. aprīlis|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. aprīlis|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. maijs|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. maijs|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. maijs|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. maijs|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. jūnijs|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. jūnijs|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. jūnijs|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. jūnijs|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|<span style="color:red">30</span>]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. jūlijs|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. jūlijs|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. jūlijs|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. jūlijs|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. augusts|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. augusts|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. augusts|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. augusts|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. septembris|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. septembris|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. septembris|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. septembris|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. septembris|<span style="color:red">30</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. oktobris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. oktobris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. oktobris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. oktobris|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. novembris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. novembris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. novembris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. novembris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. decembris|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. decembris|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. decembris|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. decembris|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. decembris|<span style="color:red">30</span>]]
|-
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

s karte ar Nogajiešu tatāru zemi Volgas lejtecē (1549).]]

{{Ēkas infokaste
| name                = Gulbenes Sarkanā pils
| native_name         = 
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| status              = 
| image               = Gulbenes sarkanā pils.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = Pārbūvētā Gulbenes Sarkanā pils mūsdienās (2011).
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[neogotika]]
| structural_system   = 
| cost                = 
| ren_cost            = 
| client              = 
| owner               =
| current_tenants     = 
| landlord            = 
| location            = 
| address             = 
| location_town       = 
| location_country    = 
| pushpin_map         = 
| coordinates         = {{Coord|57|9|38.52|N|26|45|48.75|E|display=inline,title}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  = 
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| pushpin_image       = 
| pushpin_relief      = 
| map_size            = 
| map_label           = 
| label_position      = 
| mark                = 
| mark_width          = 
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     =
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     =
| demolition_date     = 
| destruction_date    =
| height              = 
| architectural       =
| tip                 = 
| antenna_spire       = 
| roof                = 
| top_floor           = 
| observatory         = 
| other_dimensions    = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| seating_type        = 
| seating_capacity    = 
| elevator_count      = 
| architect           =
| architecture_firm   = 
| structural_engineer = 
| services_engineer   = 
| civil_engineer      = 
| other_designers     = 
| quantity_surveyor   = 
| main_contractor     = 
| awards              = 
| designations        = 
| ren_architect       = 
| ren_firm            = 
| ren_str_engineer    = 
| ren_serv_engineer   = 
| ren_civ_engineer    = 
| ren_oth_designers   = 
| ren_qty_surveyor    = 
| ren_awards          = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

'''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

{{Commonscat|15th-century conflicts}}

[[Kategorija:Taukskābes]]

{{BioTakso infokaste
 |        platums = 
 |         attēls = Bucket of raw okra pods.jpg
 |  att nosaukums = Bāmiju augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvu rinda
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Abelmoschus
 |       ģints_lv = 
 |           suga = A. esculentus
 |        suga_lv = Bāmija
 |         suga_r = Bāmija
 |       binomial = Abelmoschus esculentus
 |       sinonīmi = 
* ''Hibiscus esculentus''
* ''Hibiscus longifolius''
 |     iedalījums = 
 |    kategorijas = nē
}}

) baletam Sanktpēterburgā, 1899. gads. Lenjani bija pirmā balerīna, kas jebkad oficiāli tika nosaukta par ''Prima balerīna assoluta'' — augstākais rangs sievietēm. ]]

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stradu pagasts
| karte             = Stradu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Stradu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Stradu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| platība           = 173,51
| iedzīvotāji       = 1 916<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1916 / 173.51 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.stradi.lv
}}
'''Stradu pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada [[Gulbene]]s pilsētu un [[Daukstu pagasts|Daukstu]], [[Beļavas pagasts|Beļavas]], [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas]], [[Litenes pagasts|Litenes]] pagastiem, kā arī [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Rugāju pagasts|Rugāju pagastu]]. 

{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Reinholds fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Reinhold von Bergmann''
|              attēls =
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1913
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 8
|             m_vieta = [[Pēterburga]], {{RUS}}
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts = 
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = meteoroloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti = 
|          sasniegumi = 
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Noels Hinnerss
|     vārds_orig = ''Noel William Hinners''
|         attēls = Imagenoel-w-hinners-bw.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bruklina]], [[Ņujorka]], {{USA}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Litltona (Kolorādo)|Litltona]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = 
|   nodarbošanās = 
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = ''Dianna Platt Hinners''
|          bērni = 2 dēli
|     alma_mater = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], ''[[Lockheed Martin]]''
|     alma_mater = Ratgerza Universitāte<br />[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[ģeoķīmija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
}}
}}
'''Noels Viljams Hinnerss''' (''Noel William Hinners''; dzimis {{dat|1935|12|25}}, miris {{dat|2014|9|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ģeoloģija|ģeologs]] un [[ģeoķīmija|ģeoķīmiķis]]. Plašāk pazīstams pēc darbības [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kur no 1963. līdz 1989. gadam veicis dažādus zinātniskus un administratīvus darbus.

neiroglija parādīta ar [[Goldzi metode|Goldži metodes]] palīdzību]]
'''Neiroglija''' jeb vienkārši '''glija''' ir [[Nervu audi|nervu audu]] struktūrelements, kas aptver [[Neirons|neironus]] un nespēj dot nervu [[Impulss|impulsus]]. Neiroglija piešķir smadzenēm formu un blīvumu, tai ir saistaudu nozīme. Tā izpilda dažas funkcijas, kuras veicina neironu normālu darbību. Neiroglijā izšķir [[Makroglija|makrogliju]], [[Mikroglija|mikrogliju]] un [[Oligodendroglija|oligodendrogliju]].<ref name="ENC"/>

== Instrukcijas ==
Lieto, ja militārpersonas rakstā jau ir cita infokaste (skatīt, piemēram, rakstu [[Gustavs Mannerheims]])
<pre>
{{Militārpersonas mazā infokaste
|             platums = 
|     dienesta_pakāpe = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|            paraksts = 
|              pakāpe =
|     mācību_iestādes =
|              armija =
|                karš =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes = 
}}</pre>

{{Commonscat|Real numbers}}

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Svami Vivekānanda
| vārds_orig = 
| attēls = Swami Vivekananda-1893-09-signed.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = Svami Vivekānanda 1893. gada septembrī
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1863
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Kalkuta]], [[Britu Indija]] (tagad {{Indija}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1902
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 4
| m_vieta = Belurmata, [[Britu Indija]]
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[bengāļi|bengālis]]
| nodarbošanās = 
| ienākumi = 
| darbības_gadi = 
| dzimums = 
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = Swami-Vivekanda-Signature-transparent.png
| paraksts_plat = 
| piezīmes = 
| kategorijas = nē
| citas daļas = 
}}
[[File:Text-Video-Weltparlament-der-Religionen-SV.ogv|thumb|270px|Vivekanāndas uzruna Pasaules reliģiju parlamentā (1893).]]
'''Svami Vivekānanda''' ({{val-bn|বিবেকানন্দ}}, ''Bibekānanda''; dzimis {{dat|1863|1|12}}, miris {{dat|1902|7|4}}), īstajā vārdā '''Narendranats Data''' (''Narendra Nath Datta''),<ref name="lpe">{{LPE|101|494}}</ref> bija bengāļu [[hinduisms|hinduistu]] mūks, garīgais līderis. Viņš bija 19. gadsimta svētā [[Rāmakrišna]]s māceklis. Bija viens no ievērojamākajiem Indijas pārstāvjiem, kas [[Rietumu pasaule|Rietumu pasauli]] iepazīstināja ar [[Vedanta]]s hindu filozofijas skolu un [[joga|jogu]].

{{Commonscat|Science and technology in Austria}}

{| style="clear:both; background:none;"
| width="60%" style="padding:1em 1em 1em 1em; border:1px solid #dfdfdf; background-color:#E5ECFF" valign="top"|
'''Portāli''' ir lapas, kas kalpo kā titullapas konkrētām tēmām vai nozarēm. Portālu var izveidot kādam konkrētam Vikipēdijas projektam, bet pretēji Vikiprojektiem, portāli ir domāti gan lasītājiem, gan reģistrētajiem dalībniekiem. Portāli rosina dalībniekus piedalīties ar jauniem rakstiem un papildinājumiem esošajai informācijai.
|-
| colspan="2" style="border:1px solid #dfdfdf; padding:1em 1em 1em 1em; background-color:#f9f9f9" | 
<div style="font-size:16pt;text-align:center">Saturs</div>
<div style="font-size:11pt;text-align:center;">
[[#Kas ir portāls?|Kas ir portāls?]] 
· [[#Kā atrast portālu?|Kā atrast portālu?]]
· [[#Kā izveidot jaunu portālu?|Kā izveidot portālu?]] · <br />
[[#Kā izveidot labu portālu?|Kā izveidot labu portālu?]]
· [[#Kā iesaistīties portāla veidošanā?|Kā iesaistīties?]]
· [[#Skatīt|Papildus informācija]]
</div>
|-
| colspan="2" width="100%" valign="top" style="padding:1em 1em 1em 1em; border:1px solid #dfdfdf; background-color:#FFFFF" |

'''31. jūlijs''' ir gada 212. diena (213. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 153 dienas.

s aviosabiedrības ''Fly Air'' simbols [[Stambula]]s lidostā]]
'''Nazars''', arī '''nazārs''', ir acs formas amulets, kas, pēc lietotāju domām, aizsargā pret “ļauno aci”. Šis vārds radies no ({{val|ar|نَظَر}}; {{IPA2|naðˤar}}), kurā tas apzīmē redzi, novērošanu, uzmanību un citus saistītus jēdzienus, un iegājies [[Eiropa|Eiropā]] caur [[tjurku valodas|tjurku valodām]] ({{val|tr|nazar}}; {{IPA2|nazar}}). Daudzas citas valodas — [[hindi]], [[urdu]], [[puštu]], [[bengāļu valoda|bengāļu]], [[kurdu valoda|kurdu]], [[persiešu valoda|persiešu]], [[pandžabu valoda|pandžabu]] un citas ir aizguvušas šo vārdu.<ref name="Khan2006">{{cite book|last=Khan|first=Abdul Jamil|title=Urdu/Hindi: An Artificial Divide: African Heritage, Mesopotamian Roots, Indian Culture & British Colonialism|year=2006 |publisher=Algora Publishing |language=en|isbn=9780875864389|page=138|quote=Arabic verbs have generated an enormous number of words for Urdu/Hindi as well as Persian. ... The word ''nazar'', meaning eye, or sight, is part of the cultural idiom -- <nazar lag jana>, meaning 'evil eye's effect,' and is used in the whole subcontinent.}}</ref> [[Turcija|Turcijā]] tas ir vispopulārākais no amuletiem<ref name="Velikolepnyj">[https://web.archive.org/web/20160604032407/http://velikolepnyj.ru/istorija/nazar-bondzhuk-obereg-dlya-detej-xyurrem/ Назар бонджук — Оберег для детей Хюррем]</ref> un pazīstams ar nosaukumu “pērlīte pret ļaunu aci”, ''nazar boncuğu'' (pēdējais vārds ir atvasinājums no ''boncuk'', "lodīte"), [[Grieķija|Grieķijā]] zināms kā ''mati'' (ļaunā acs). [[Spānija|Spānijā]] un [[Portugāle|Portugālē]] viņu bieži sauc par “turku aci”, jo tur šis amulets saistās vispirms ar Turciju. Tomēr Turcijas teritorijā tas bijis pazīstams vēl pirms tjurku ierašanās.

{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Auces rajons
| karte = 
| ģerboņa_attēls = 
| ģerboņa_nosaukums = 
| ģerboņa_platums = 
| centrs = [[Auce]]
| iedz = 
| plat = 
| pils = [[Auce]]
| robež =
| mlapa = 
}}

{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Diāna Zagainova
| vārds_orig = ''Diana Zagainova''
| attēls = Womens Triple Jump Diana Zagainova (33371737858) (cropped).jpg
| att_izm = 
| paraksts = Diāna Zagainova 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds = 
| pilns_vārds = 
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1997|6|20}}
| dz_viet = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| mir_dat = 
| mir_viet = 
| taut = {{LTU}}
| tautība = 
| dzīvesvieta = 
| garums = 
| svars = 
| iesauka = 
| izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]]
| kar_sāk = 
| kar_beig = 
| klubs = 
| treneris = 
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 
| pc-a = 
| pc-t = 
| rc-a = 
| rc-t = 
| reg1 = 
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 14,43 m
| PR1_d = [[Trīssoļlēkšana]]
| PR2 = 
| PR2_d = 
| PR3 =
| PR3_d = 
| PR4 = 
| PR4_d = 
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv = 
| dzimums = S
| atjaunots = 
| slavz = 
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = 
| headercolor = 
| medaltemplates = 
{{Medal|Competition|Eiropas U-23 čempionāts}}
{{Medal|Gold|Jēvle 2019|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Diāna Zagainova''' ({{val|lt|Diana Zagainova}}; dzimusi {{dat|1997|6|20}} [[Viļņa|Viļņā]]) ir [[Lietuva]]s [[vieglatlēte]], [[trīssoļlēcēja]]. D. Zagainovas 2019. gada 30. jūnijā [[Francija|Francijā]] uzstādītais personiskais rekords 14,43 m ir arī Lietuvas rekords (pārspējot [[Dovile Kilti|Doviles Kilti]] iepriekšējo rekordu).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lt/a/81596549|title=Trišuolininkė Zagainova pagerino Lietuvos rekordą ir įvykdė olimpinį normatyvą|website=DELFI|access-date=2023-02-26|language=lt}}</ref> 2019. gada Eiropas U23 čempione.

'''Pārapdzīvotība''' ir pārāk liels iedzīvotāju blīvums kādā vietā vai teritorijā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/p%C4%81rapdz%C4%ABvot%C4%ABba:1|title=pārapdzīvotība {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-30}}</ref> kā arī [[Demogrāfiskā krīze|demogrāfiskā krīzē]], ko raksturo iedzīvotāju pārpalikums attiecībā uz iztikas līdzekļiem ([[Resurss|resursu]] trūkums, lai uzturētu higiēniskus dzīves standartus) vai iedzīvotāju pārpalikums attiecībā uz [[Darbaspēks|darbaspēka]] pieprasījumu.
, [[Japāna]]. Iedzīvotāju blīvums — 6 400,5/km²]]
Izpaužas sociālekonomiskajās pretrunās un konfliktos: dzīves līmeņa pazemināšanās lielākajai iedzīvotāju daļai, augsts [[Bezdarbs|bezdarba līmenis]], [[bads]], [[Karš|kari]].

'''Hologrāfija''' (no {{val|el|όλος}} (''hòlòs'') — ‘viss, vesels’; ''γραφή'' (''grafè'') — ‘rakstīšana’) ir zinātne par hologrammu izgatavošanu. Plašākā nozīmē hologrāfija ir [[viļņu fronte]]s interferometrisks pieraksts un tās reproducēšana.<ref> O. Students. Optika.- R.: Zvaigzne, 1971, 96.lpp </ref> Hologramma ir [[fotogrāfija|fotogrāfiju]] veids, kur [[attēls|attēlu]] var apskatīt trīs [[dimensija|dimensijās]]. Hologrāfijas tehniku izmanto arī, lai optiski varētu uzkrāt, atjaunot un uzkrāt informāciju. Šo tehniku plaši izmanto, lai radītu [[telpisks attēls|telpiskus attēlus]] ar hologrammu palīdzību, īpaši [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] daiļradē, piemēram, filmās "[[Zvaigžņu ceļš]]", "[[Zvaigžņu kari]]", "[[Sarkanais punduris (seriāls)|Sarkanais punduris]]", ''[[Quantum Leap]]'' u.c.

{{catmore}}
{{Commonscat|Character sets}}

'''Dambrete''' (no {{val-de|Dambrett}} — ‘dāmu galdiņš’)<ref>[https://mlvv.tezaurs.lv/dambrete:1 Mūsdienu latviešu valodas vārdnīca. Dambrete]</ref> ir divu dalībnieku [[galda spēle]], parasti ar 12 vai 20 kauliņiem katram uz 64 vai 100 lauciņos sadalīta kvadrātveida galdiņa. Dambretes veidu ar 100 lauciņiem dēvē par [[Starptautiskā dambrete|starptautisko dambreti]] un tajā notiek galvenās oficiālās sacensības. Latvijā ir populāra arī [[krievu dambrete]] - viens no 64 lauciņu dambretes paveidiem.

'''1999. gada Izmitas zemestrīce''' bija aptuveni 7,4 [[Rihtera skala|balles]] stipra [[zemestrīce]], kura satricināja ziemeļrietumu [[Turcija|Turciju]] {{dat|1999|08|17}} 3:02 pēc vietējā laika. Tās ilgums sasniedza 48 [[sekunde]]s, rezultātā nogalinot aptuveni 45 000 [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]] un izpostot [[māja]]s, [[ceļš|ceļus]] un [[infrastruktūra|infrastuktūru]] 3,8 miljardu [[lats|latu]] vērtībā, atstājot vairāk nekā pusmiljonu iedzīvotāju bez mājām.<ref name="IZ1"> "Zinātnieki brīdinās par zemestrīcēm un cunami" - Ilustrētā Zinātne, 2005. gada decembra numurs, 30.lpp. </ref> Šī postošā zemestrīce visvairāk skāra [[Izmita]]s pilsētu.

{{BioTakso infokaste
|    attēls = EthiopianWolf1.jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Mammalia
|  klase_lv = Zīdītāji
|     kārta = Carnivora
|  kārta_lv = Plēsēji
|    dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
|     ģints = Canis
|  ģints_lv = Suņi
|      suga = Canis simensis
|   suga_lv = Etiopijas vilks
|  binomial = Canis simensis <small>([[Ruppell]], 1840)</small>
| izplatība = 
}}

{{Commonscat|Rowing at the Olympics}}

{{Citas nozīmes|astronomisku objektu|Zvaigzne (nozīmju atdalīšana)|Zvaigzne}}
s attēls nosacītās krāsās ultravioletajā 304 [[angstrēms|angstrēmu]] izstarojumā]]
]]

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Diglima struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>14</sub>O<sub>3</sub>
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=162&nbsp;°C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH<sub>3</sub>−O−CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>−O−CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>−O−CH<sub>3</sub>) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Vilhelms Nerlings
|     vārds_orig = ''Arnold Wilhelm Nerling''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Muhu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Sāremā apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{infokaste+}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''STRABAG SE''
| native_name      = 
| logo             = 
| caption          = 
| type             = ''[[Societas Europaea]]''
| traded_as        = 
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 1835. gads
| founder          = 
| defunct          = 
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = [[būvniecība]]
| products         = 
| services         = ēku celtniecība un civilā būvniecība, infrastruktūras ierīkošana, tuneļu būvniecība, iekārtu apsaimniekošana
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = [http://www.strabag.com/ strabag.com]
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
]]

{{Commonscat|Athletes from Ethiopia}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Heinrihs Heine
|     vārds_orig = ''Christian Johann Heinrich Heine''
|         attēls = Heinrich-heine 1.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1797
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Diseldorfa]],  [[Prūsijas Karaliste]],<br />(tagad {{DEU}})
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}} 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = Dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|        periods = [[19. gadsimts]]
|          žanri = 
|         temati = 
|   lit virzieni = [[Romantisms]]
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater = [[Bonnas Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Kristians Johans Heinrihs Heine''' ({{val|de|Christian Johann Heinrich Heine}}; dzimis {{dat|1797|12|13}}, miris {{dat|1856|02|17}}) bija žurnālists un viens no nozīmīgākajiem [[vācieši|vācu]] 19. gadsimta [[dzeja|dzejniekiem]].

{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Gīze''' ({{val-de|Giese}}) var būt:

{{cita nozīme|ķīmisku savienojumu grupu|apdzīvotu vietu Tukuma novadā|Vaski (ciems)}}
 ķīmiskā struktūra]]
'''Vaski''' ir [[ķīmiskais savienojums|ķīmisku savienojumu]] grupa, kas viegli [[kušana|kūst]] un pēc savām īpašībām atgādina [[tauki|taukus]]. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir [[amorfas viela]]s. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko [[taukskābes|taukskābju]] un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu [[esteri]].<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 574. lpp.</ref>

un [[ledus|ledu]]. Ziema [[Vācija|Vācijā]].]] {{commonscat|Winter|Ziema}}
'''Ziema''' ir aukstākā gada sezona polārajā un mērenajā klimatā, starp rudeni un pavasari. Ziema ir izskaidrojama ar to, ka attiecīgā Zemes puslode ir vērsta prom no Saules. Dažādas kultūras definē dažādus datumus kā ziemas sākumu, un dažas definīcijas definē atkarībā no laika apstākļiem.

{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים‬‎ ''(Yehudim)''
| image = 
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag = 
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

{{BioTakso infokaste
| binomial =Digitalis grandiflora
| autors =Mill.
| attēls =Digitalis grandiflora Orchi 04.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Plantaginaceae
| dzimta_lv =Ceļteku dzimta
| ģints =Digitalis
| ģints_lv =Uzpirkstītes
| suga =D. grandiflora
| suga_lv =Lielziedu uzpirkstīte 
| kategorijas =nē
}}

{{Interešu izglītības iestādes infokaste
|         nosaukums = Bērnu un jauniešu centrs "Daugmale"
|            attēls = BJC_"Daugmale"_ēka_Jēkabpils_ielā_19a.jpg
|        attēla_izm = 
|   attēla_paraksts = BJC "Daugmale" ēka Jēkabpils ielā 19a
|              logo = BJC "Daugmale" LOGO.gif
|          logo_izm = 
|     logo_paraksts = 
|             karte = 
| plat_d =  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = 
| gar_d  =  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = 
|   kartes_paraksts = 
|     kartes_izmērs = 
|             vieta = [[Rīga]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils iela]] 19a
|             veids = 
|          dibināta = 1965. gada 16. septembrī
|        vadība_nos = 
|            vadība = 
|       vadība_nos2 = 
|           vadība2 = 
|        programmas = Sporta interešu izglītība,<br>tehniskā jaunrade,<br>kultūrizglītība,<br>vides interešu izglītība,<br>citas
|         kolektīvi = 
|           pulciņi = 
| kolektīvi_pulciņi = 
|          pedagogi = 
|          audzēkņi = 
|      audzēkņu_vec = 2 - 25
|         mājaslapa = www.bjcdaugmale.lv
}}

'''Nepotisms''' ({{val|la|nepōs}} — ‘brāļa (māsas) dēls’), arī '''radu būšana''' vai '''draugu būšana''', ir priekšrocību, privilēģiju vai stāvokļa piešķiršana [[radinieks|radiniekiem]] vai tuviem [[draugs|draugiem]]. Nepotisms izpaužas kā ienesīgu [[amats|amatu]], augstu [[tituls|titulu]], [[zeme (teritorija)|zemju]], [[īpašums|īpašumu]] piešķiršana radiniekiem vienkārši tāpēc, ka tie ir saistīti ar viņu pašu ģimeni, nevis pamatojoties uz viņu profesionālo kompetenci, pieredzi vai sasniegumiem. Nepotisms var negatīvi ietekmēt [[organizācija]]s darbību, tas var novest pie neprofesionālas pārvaldības un zemas efektivitātes. Tāpēc daudzas organizācijas cenšas ieviest iekšējo politiku un sistēmu, lai novērstu nepotismu, nodrošinot objektīvu un taisnīgu darba vidi.

{{Commonscat|Ministers of Justice}}

{{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

<pre><nowiki>
{{Inženiera infokaste
|        platums = 
|          vārds = 
|     vārds_orig = 
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = <!-- S/V, ja nav norādīts - V -->
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|         nozare = 
|   darba_vietas = 
|      izglītība = 
|       projekti = 
|    izgudrojumi = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = <!-- nē - neģenērēt [[Kategorija]] tagus -->
}}

{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = OpenStreetMap
| logo_attēls          = 
| lapas_attēls         = <br /><small>OpenStreetMap Rīgas karte</small>
| lozungs              = The Free Wiki World Map
| veids                = [[Tīmekļa kartes]]
| valsts               = 
| īpašnieks            = OpenStreetMap Foundation
| izveidotāji          = [[Stīvs Kousts]]
| darbību_uzsāka       = {{dat|2004|07|01}}
| valodas              = 
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Obligāta labotājiem
| reģistrēti_lietotāji = 
| popularitāte         = 
| mājas_lapa           = [http://www.openstreetmap.org/ www.openstreetmap.org]
}}

{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = Karaspēka grupa "Dienvidi"<br>''Heeresgruppe Süd''
|                   attēls = [[File:German troops crossing the Soviet border.jpg|300px|Soldiers of the Army Group South crossing the Soviet border in Ukraine during Operation Barbarossa]]
|            attēla izmērs = 450
|               virsraksts = Armijas grupas Dienvidi karavīri [[Barbarosa (plāns)|operācijas Barbarosa]] laikā šķērso padomju robežu Ukrainā.
|                   valsts = {{karoga ikona|Trešais reihs}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|              pastāvēšana = 
|               pakļautība = Armijas virspavēlniecība (''Oberkommando des Heeres, OKH'')<br>Bruņoto spēku virspavēlniecība (''Oberkommando der Wehrmacht, OKW'')
|                  daļa no = [[Vērmahts|Vācijas bruņotajiem spēkiem]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu forntē]]
|          karaspēka veids = sauszemes [[armiju grupa]]
|                   krāsas = 
|          karavīru skaits = 
|                 jubileja = 
|                   devīze = 
|     militārās operācijas = [[Polijas kampaņa]] (1939)<br>[[Barbarosa (plāns)|Operācija "Barbarosa"]] (1941)<br>[[Operācija "Blau"]] (1942)<br>[[Kurskas kauja|Operācija "Citadele"]] (1943)
| pašreizējais komandieris = 
|               komandieri = [[Gerds fon Rundštets]]<br>[[Fedors fon Boks]]<br>[[Erihs fon Manšteins]]
}}

'''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

'''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

'''Ģeosinklināles''' ir dziļas garenas ieplakas starp [[kontinentālā platforma|kontinentālajām platformām]], un to garums daudzkārt pārsniedz platumu. Tās var būt pat vairākas kopā un izveidot ģeosinklināļu joslas. [[Tektoniskais process|Tektoniskie procesi]] ģeosinklinālēs noris ar lielu amplitūdu un ātrumu. Gandrīz visas [[kalnu sistēma]]s ar to spēcīgo krokojumu un dziļajām lūzuma zonām atrodas senajās ģeosinklinālēs. Ģeosinklināļu nogulumi veidojas divu vai vairāku plātņu horizontālas kustības rezultātā. Tajos parasti ir atrodami seklu [[Jūra|jūru]] organismi, jūras [[viļņu rievas]] un [[žūšanas plaisas]]. Bieži vien nogulumi tiek sanesti arī dziļās jūras piekrastes iedobēs, kuras piepildās līdz pat jūras virsmai. Tāpēc lielo kroku slāņos dažviet ir sastopami arī dziļjūras nogulumi ar attiecīgas faunas piejaukumu.

'''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

'''Šondoonas ala''' ({{val-vi|Hang Sơn Đoòng}}<!-- , izrunā: {{IPA|[[IPA|[ˈhæŋ ?]]]}}, burtiskā tulkojumā — "? ala" -->) ir [[ala]] [[Fonņas-Kebana nacionālais parks|Fonņas-Kebana nacionālajā parkā]] [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Alas kopējais garums ir aptuveni 6,5 km. To 2009. gadā atklāja vietējie iedzīvotāji un pirmos piecus kilometrus no alas izpētīja Britu alu izpētes asociācija (BCRA; ''British Cave Research Association'') zinātnieki. Alas eju augstums brīžam sasniedz pat 150 m un platums pat 200 m.<ref name="YahooExplorersDiscover">{{Tīmekļa atsauce|last=Dykes|first=Brett Michael|title=Explorers discover spectacular caves in Vietnam|url=http://news.yahoo.com/s/yblog_thelookout/20110103/ts_yblog_thelookout/explorers-discover-spectacular-caves-in-vietnam|publisher=[[Yahoo!]]|accessdate=5 January 2011|archive-date={{dat|2011|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110429190817/http://news.yahoo.com/s/yblog_thelookout/20110103/ts_yblog_thelookout/explorers-discover-spectacular-caves-in-vietnam}}</ref>

{{Muzeja infokaste
| name                = Kumu mākslas muzejs
| native_name         = ''Kumu Kunstimuuseum''
| image               =Õhuvaade_Kumule_ja_Kadrioru_pargile.png
| imagesize           = 
| caption             = 
| alt                 = 
| map_type            = Tallina#Igaunija
| latd  = 59 | latm  = 26 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 47 | longs = 47 | longEW = E
| former_name         = 
| established         = {{dat|2006|02|17|N|bez}} 
| location            = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| type                = [[Mākslas muzejs]]
| accreditation       = 
| key_holdings        = 
| collections         = 
| collection_size     = 
| visitors            = 128 712 (2013)<ref>{{ziņu atsauce |title= Enneolematu muuseumimenu: Titanicu näitusel on käinud 200 000 inimest |url=http://epl.delfi.ee/news/eesti/enneolematu-muuseumimenu-titanicu-naitusel-on-kainud-200-000-inimest?id=68312513 | work = epl.delfi.ee | publisher = Eesti Päevaleht | language = Estonian | date = 26 March 2014 | accessdate= 29 January 2015}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.kul.ee/sites/default/files/copy_of_kum_haldusala_muuseumide_kylastatavus_2013.pdf |title=Kultuuriministeeriumi haldusala muuseumide külastatavus 2013 |publisher=Kultuuriministeerium |language=Estonian |format=PDF |accessdate=30 January 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150130063032/http://www.kul.ee/sites/default/files/copy_of_kum_haldusala_muuseumide_kylastatavus_2013.pdf |archivedate={{dat|2015|01|30||bez}} }}</ref>
| founder             = 
| director            = [[Sirje Helme]]
| president           = 
| curator             = 
| assistant curator  =
| owner               = 
| publictransit       = 
| car_park            = 
| parking             = 
| network             = 
| website             = {{URL|http://www.kumu.ee/}}
| embedded            = 
}}
'''Kumu mākslas muzejs''' ({{val|et|Kumu Kunstimuuseum}}) ir mākslas muzejs, kas atrodas [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Šis ir viens no lielākajiem muzejiem Igaunijā un viens no lielākajiem mākslas muzejiem Ziemeļeiropā. Viena no piecām [[Igaunijas mākslas muzejs|Igaunijas mākslas muzeja]] filiālēm. Atvērts {{dat|2006|2|17||bez}}.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Valensija
 | official_name            = ''Valencia''
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Panorama of Valencia City, Bukidnon 1.jpg
| image2                   = San Agustin Parish Church - Valencia.jpg
| image3                   = Robvalcity.jpg
| image4                   = Valencia City Aerial View.jpg
| image5                   = Alamay Falls.jpg
| image6                   = 
}}
 | image_caption            = 
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | image_map                = Ph locator bukidnon valencia.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Bukidnona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1959
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 587.29
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 216546
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 7 | latm = 54 | lats = 15 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 03 | longs = 34 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8709
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 634
 | website                  = {{URL|http://cityofvalencia.gov.ph/}}
 | footnotes                = 
}}

{{BioTakso infokaste
|      binomial = Eubalaena australis
|        autors = [[Antoine Desmoulins|Desmoulins]], 1822
|        attēls = Southern right whale.jpg
| att_nosaukums = 
| attēls2 = Right whale size.svg
| att2_nosaukums = Dienvidu gludvaļa salīdzinājums ar cilvēku
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Cetacea
|      kārta_lv = Vaļveidīgie
|    apakškārta = Mysticeti
| apakškārta_lv = Plātņvaļi
|        dzimta = Balaenidae
|     dzimta_lv = Polāro vaļu dzimta
|         ģints = Eubalaena
|      ģints_lv = Gludvaļi
|          suga = Eubalaena australis
|       suga_lv = Dienvidu gludvalis
|     izplatība = 
|      sinonīmi = 
* ''B. glacialis'' (Mueller), 1776
* ''B. antarctica'' Lesson, 1828
* ''B. antipodarum'' Gray, 1843
* ''Hunterus temminckii'' Gray, 1864
* ''Macleayius australiensis'' Gray, 1865
* ''E. capensis'' Gray, 1866
* ''Halibalaena britannica'' Gray, 1873
* ''E. glacialis australis'' Tomilin, 1962
* ''B. glacialis australis'' Scheffer & Rice, 1963
|   kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Airēšana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Zirgs
| abbreviation = Equ
| name_latin = Equuleus
| RA = 21
| dec = +10
| areatotal = 72
| arearank = 87. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Equ''
| starmagnitude = 3,92
| neareststarname = ''δ Equ''
| stardistance = 60
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Ūdensvīrs]]<br />[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]<br />[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 80
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = 39 soļi
| operators = 
| attēls = The 39 Steps (1935) - poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = spiegu trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Roberts Donats]]
* [[Medlina Kerola]]
* [[Pegija Eškrofta]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The 39 Steps''
| studija = ''Gaumont-British Picture Corporation''
| montāža = 
| izplatītājs = ''Gaumont British Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1935|6|6}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"39 soļi"''' ({{Val|en|The 39 Steps}}) ir 1935. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] spiegu trillera filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Donats]], [[Medlina Kerola]] un [[Pegija Eškrofta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bakens|Džona Bakena]] 1915. gada romānu ''The Thirty-Nine Steps''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.brentonfilm.com/alfred-hitchcock-collectors-guide-the-39-steps-1935|title=Alfred Hitchcock Collectors' Guide: The 39 Steps (1935)|last=Reid|first=Brent|website=Brenton Film|access-date=2023-08-29|date=2020-02-01|language=en-GB}}</ref>

{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        = 
  | oriģinālnosaukums1= 
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = 
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     = 
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts= 
  | izteka            = 
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   = 
  | tek_caur          = 
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  = 
  | ietekas_augstums  = 
  | kritums           = 
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N 
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W 
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N 
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

'''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

[[Kategorija:Tradīcijas]]
[[Kategorija:Nāve]]

{{Commons category|Biographical films}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =Urechiscaupo.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Urechis caupo}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie 
| tips =Echiura
| tips_lv =Ehiūri
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Echiuridae}}
* {{TaksoSaite|Urechidae}}
* {{TaksoSaite|Thalassematidae}}
* {{TaksoSaite|Ikedidae}}
* {{TaksoSaite|Bonellidae}}
| kategorijas = nē
}}
'''Ehiūri''' (''Echiura, syn. Echiurida'') ir [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]]. Tas apvieno nelielu [[jūra]]s [[Tārpi|tārpu]] grupu, kas agrāk tika uzskatīta par [[Posmtārpi|posmtārpu]] tipa [[Klase (bioloģija)|klasi]].

{{catmore}}
{{Commonscat|Hairdressing}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija hidroksīda kristālrežģis <br /><br />Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1320&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

'''Elektronegativitāte''' ir [[atoms|atoma]] fundamentāla ķīmiska īpašība, kas kvantitatīvi raksturo [[molekula]]s sastāvā esoša atoma spēju piesaistīt [[elektrons|elektronus]]. Elektronegativitāti mēdz apzīmēt ar grieķu burtu '''χ'''. Elektronegativitāti izsaka kā vidējo aritmētisko no atoma [[jonizācijas enerģija]]s un [[elektrontieksme]]s.

{{Skaitlis
 | num = 89
 | lv  = Astoņdesmit deviņi
}}
'''89 (astoņdesmit deviņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[88 (skaitlis)|88]] un [[90 (skaitlis)|90]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit devītā diena ir [[30. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[29. marts]]).

{{BioTakso infokaste
| attēls = Sesleria caerulea 1.jpg
| att_nosaukums = [[Zilganā seslērija]] (''Sesleria caerulea'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Sesleria
| ģints_lv = Seslērijas
| kategorijas = nē
| binomial = Sesleria
| autors = 
}}
'''Seslērijas''' ({{val|la|Sesleria}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] (vienlaidus līdz [[Irāna]]i) un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos. Sugas ir ieviesušās arī [[Kanāriju salas|Kanāriju salās]]. Nīderlandē seslērijas ir [[Izmiršana|izmirušas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:19005-1|title=Sesleria Scop. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-31|language=en}}</ref>

'''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Olaines stacijas ēka 1930. gados.

[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

'''Atomu emisijas spektroskopija''' (AES) ir [[atomu spektroskopija]]s apakšnozare, kas pēta elektroniskās pārejas atomos, kuras notiek ar gaismas kvanta izstarošanu (emisiju). Tās praktiskais pielietojums ir [[elementanalīze]].

{{Citas nozīmes|komponistu|Šmits|Šmits}}

{{Valsts amatpersonas infokaste 
 |           vārds = Kims Irsens
 |       vārds_orģ = 김일성
 |          attēls = Kim Il-sung in 1950.jpg
 |        apraksts = Kims Irsens 1950. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Ziemeļkoreja]]s premjerministrs
 |     term_sākums = {{dat|1948|9|9|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1972|12|28}}
 |  viceprezidents = 
 |    vicepremjers = 
 |       vietnieks = 
 |      prezidents = 
 |        premjers = 
 |     priekštecis = amats izveidots
 |        pēctecis = [[Kims I]]
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = [[Ziemeļkoreja]]s prezidents
 |    term_sākums2 = {{dat|1972|12|28}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1994|7|8|N}}
 | viceprezidents2 = 
 |   vicepremjers2 = 
 |      vietnieks2 = 
 |     prezidents2 = 
 |       premjers2 = 
 |    priekštecis2 = amats izveidots
 |       pēctecis2 = amats likvidēts ([[Kims Čenirs]] kā valsts galva)
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 = [[Korejas Strādnieku partija]]s ģenerālsekretārs <small>(līdz 1966. gadam kā priekšsēdētājs)</small>
 |    term_sākums3 = {{dat|1949|6|30|N}}
 |    term_beigas3 = {{dat|1994|7|8|N}}
 | viceprezidents3 = 
 |   vicepremjers3 = 
 |      vietnieks3 = 
 |     prezidents3 = 
 |       premjers3 = 
 |    priekštecis3 = [[Kims Tubons]]
 |       pēctecis3 = amats likvidēts ([[Kims Čenirs]] vēlāk, kad amats atjaunots)
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1912|4|15}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Japānas impērija|Japāņu Koreja|Phenjana}}
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1994|7|8|1912|4|15}}
 |       mir_vieta = {{Vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
 |         partija = [[Ķīnas Komunistiskā partija]] (1931–1946)<br />[[Korejas Strādnieku partija]] (1946–1949)
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         dzīvesb = 
 |       profesija = 
 |        reliģija = 
 |        paraksts = Kim Il Sung Signature.svg
 |        piezīmes = 
}}

'''Mazpilsēta''' ir [[pilsēta]], kurā iedzīvotāju skaits svārstās no 5000 līdz 20 000,<ref name="tezaurs"/> taču šī definīcija nav strikta. Piemēram, [[Latvijas Ministru kabinets|Latvijas Ministru kabineta]] noteikumos par Kohēzijas fonda ietvaru mazpilsēta ir definēta kā apdzīvota vieta, kur iedzīvotāju skaits ir no 2 līdz 5 tūkstošiem.<ref name="likumi"/> Bieži mazpilsēta ir [[apdzīvota vieta]], kas ir lielāka par [[ciems|ciemu]], bet mazāka par [[lielpilsēta|lielpilsētu]], taču mēdz būt mazpilsētas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks kā lielos ciemos. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām [[Pilsētas tiesības|pilsētas tiesībām]], kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Dažādās valstīs mazpilsētas jēdziens var atšķirties vai pat vispār netikt lietots.

- trīs [[kubs|kuba]] skaldnes ar kopīgu virsotni.]]

{{Rakstnieka infokaste
|        platums    = 
|          vārds    = Francis Verfels
|     vārds_orig    = ''Franz Werfel''
|         attēls    = Werfel.jpg
|     att_izmērs    = 
|  att_nosaukums    = 
|     dz_dat_alt    = 
|        dz_gads    = 1890
|     dz_mēnesis    = 9
|       dz_diena    = 10
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austroungārija]]<br>({{CZE}})
|      m_dat_alt    = 
|         m_gads    = 1945
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 26
|        m_vieta    = [[Beverlihilsa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    = 
|      pilsonība    = 
|        tautība    = 
|        dzimums    = V
|         vecāki    = 
|          brāļi    = 
|          māsas    = 
|   dzīvesbiedrs    = [[Alma Mālere]]
|          bērni    = 
|       paraksts    = Franz Werfel (signature ca 1945).gif
|     pseidonīms    = 
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = 
|         temati    = 
|   lit virzieni    = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi   = ''Die vierzig Tage des Musa Dagh'', 1933
|    ietekmējies    = 
|     ietekmējis    = 
|     alma_mater    = 
|    apbalvojumi    = 
|       piezīmes    = 
|    kategorijas    = jā
}}

'''Jelgavas pamiers''' (poļu: ''Rozejm w Mitawie'', zviedru: ''Stilleståndet i Mitaw'') bija pagaidu izlīgums starp karojošajām pusēm [[Poļu-zviedru karš (1600-1629)|Poļu-zviedru kara (1600-1629)]] trešā posma (1620—1622) noslēgumā. Pamieru 1622. gada novembrī [[Jelgavas pils|Jelgavas pilī]] parakstīja [[Zviedru Vidzeme]]s ģenerālgubernators [[Jakobs Delagardijs]] un Lietuvas hetmanis [[Kristaps Radvils]]. 

{{catmore}}
{{Commonscat|Holography|Hologrāfija}}

{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]<br />({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{EST}})
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts = 
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = 
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}

{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{vikisaites+}}
Mūsu senči jau tālā senatnē ir nodarbojušies ar kokgriešanu. Māksla bija saistīta ar kulta priekšmetu izgatavošanu, [[zemkopība]]s, [[Zvejošana|zvejas]], [[biškopība]]s, medību inventāra, [[amatniecība]]s darbarīku gatavošanu kā arī ar celtniecību. [[Koks]] ir viegli apstrādājams materiāls un vājš siltuma vadītājs, tāpēc plaši lietots trauku, virtuves piederumu gatavošanai. Darba procesā veidojās latviešu tautas mākslai raksturīgā formas izjūta, rotājuma izpratne un kultūra. Māksla Latvijā aktivizējās 20. gadsimta 20.—30. gados, palielinoties pieprasījumam pēc kokā grieztām stila mēbelēm, iekštelpu iekārtojuma, lietišķās mākslas izstrādājumiem. Straujš mākslas uzplaukums sākās pēckara gados, kad profesionālo izglītību sāka apgūt Rīgas un Daugavpils lietišķās mākslas vidusskolā. Mūsu dienās līdzās profesionālajai mākslai plaši attīstījusies mākslinieciskā pašdarbība; par to liecina lielais Tautas daiļamata meistaru nosaukumu ieguvušo kokgriezēju skaits.

{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Liepājas teātris
| orig_nosaukums   = 
| attēls           = Liepaja view.jpg
| attēla izmērs    = 
| paraksts         = Liepājas teātris no [[Liepājas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāles]]
| adrese           = 
| vieta            = {{vieta|Latvija|Liepāja|Teātra iela 4|3s=Teātra iela}}
| arhitekts        = 
| dibināšanas gads = {{dat|1907||||bez}}
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = [[Herberts Laukšteins]]
| operas vadītājs  = 
| baleta vadītājs  = 
| režisors         = 
| diriģents        = 
| lielā zāle       = 
| mazā zāle        = 
| kamerzāle        = 
| zāle1            = 
| zāle1_vietas     = 
| zāle2            = 
| zāle2_vietas     = 
| zāle3            = 
| zāle3_vietas     = 
| mājas lapa       = {{URL|http://liepajasteatris.lv/}}
}}
'''Liepājas teātris''' ir {{dat|1907}} dibināts [[teātris]], vecākais joprojām pastāvošais latviešu profesionālais [[teātris]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vietas.lv/objekts/liepajas_teatris/|title=Liepājas teātris|publisher=Vietas.lv|accessdate={{dat|2012|1|6||bez}}}}</ref><ref name="LAT" /> 
Laika gaitā teātrim ir bijuši dažādi nosaukumi, pašreizējais nosaukums tam ir kopš 1998. gada.<ref name="LAT">{{LAT e|4|157.—158}}</ref>

Par leņķa '''kosinusu''' sauc uz tā balstīta [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] [[katete|piekatetes]] un [[hipotenūza]]s garumu [[attiecība|attiecību]]. To var simboliski pierakstīt šādi:
:<math> \cos \alpha = \frac{piekatete}{hipoten\bar{u}za}, \,</math>
kur <math>\cos \alpha\,</math> apzīmē kosinusu no leņķa <math>\alpha\,</math> un "''piekatete''" un "''hipotenūza''" apzīmē attiecīgi piekatetes (pie leņķa esošās katetes) un hipotenūzas garumus.

{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Maria Olbrihs
|     vārds_orig = ''Joseph Maria Olbrich''
|         attēls = Joseph Maria Olbrich.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Opava]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Krona slimība''' ({{val|la|morbus Leśniowski-Crohn}}) ir [[iekaisīgu zarnu slimība|iekaisīgu zarnu slimību]] grupā ietilpstoša slimība, kas var ietekmēt jebkuru [[gremošanas orgānu sistēma]]s daļu no [[mute]]s līdz [[Anālā atvere|anālajai atverei]].<ref name=NIDDK2013/>

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Atmiņas par slepkavību
| operators = 
| attēls = Salinui-chueok-south-korean-movie-poster-md.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Pons Čunho]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Sons Kanho]]
* [[Kims Sangens]]
* [[Kims Roiha]]
* [[Paks Nosiks]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''살인의 추억; Sarinui chueok''
| studija = * ''CJ Entertainment''
* ''Sidus Pictures''
| montāža = 
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|2}}
| ilgums = 131 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Atmiņas par slepkavību"''' ({{Val|ko|살인의 추억}}; ''Sarinui chueok'') ir 2003. gada [[Dienvidkoreja]]s krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pons Čunho]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sons Kanho]], [[Kims Sangens]], [[Kims Roiha]] un [[Paks Nosiks]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Pulverveida vara(II) oksīds <br><br><span style="color:#C0C0C0; background-color:#C0C0C0;">__</span> [[varš|Cu]]<sup>2+</sup> &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<span style="color:#EE0000;background-color:#EE0000;">__</span> [[skābeklis|O]]<sup>2-</sup>
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1026&nbsp;°C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

]]
'''Ženēvas konvencijas''' ir četri [[miera līgums|miera līgumi]] ar trim papildprotokoliem, kas nosaka [[starptautiskās tiesības|starptautiskās tiesību]] standartu humanitārai attieksmei pret [[karš|kara]] upuriem. Termins izmantots vienskaitlī (''Ženēvas konvencija'') pārsvarā norāda uz nolīgumiem, kas tika parakstīti pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1949. gadā, kad tika papildināti pirmie trīs miera līgumi un pievienots ceturtais.

.]]

(368,5 metri).]]
 (123,25 metri) un [[Rīgas Doms]] (90 metri).]]
 
 (122,78 metri).]]
 pilons (108,3 metri).]]
 (107,6 metri).]]
 (98,9 un 113,9 metri).]]
 (98,26 metri).]]

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>OH
|molmasa=76,09 
|blīvums=1060 
|kušanas temperatūra=-28&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=210-212&nbsp;°C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

[[Kategorija:Tekstilrūpniecība]]
[[Kategorija:Apģērbs]]

{{catmain}}
[[Kategorija:Deja]]
[[Kategorija:Skatuves māksla]]

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{apvienot|Negaiss}}
'''Pērkona negaiss''' ir [[Parādība|dabas parādība]], kad spēcīgas [[Gaiss|gaisa]] strāvas izraisa [[Mākoņi|mākonī]] [[lietus]] lāšu un [[krusa]]s graudu sadursmes, radot [[Elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]]. Starp lādiņiem uzzibsnī milzīga dzirkstele — [[zibens]], kas parasti nesasniedz zemi. Elektriskā izlāde var būt starp [[Negaiss|negaisa]] mākoni un zemes virsmu, starp diviem mākoņiem vai starp atsevišķām viena mākoņa daļām, tomēr zibens var rasties visur, kur veidojas [[elektriskais lauks]] — arī [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirdumā]], [[Atombumba|atombumbu]] izmēģinājumos, [[Sniega vētra|sniega]] un [[Smilšu vētra|smilšu vētrās]]. No milzīgā [[Siltums|siltuma]], kas izdalās zibens rezultātā, tuvējais gaiss strauji izplešas, izraisot pērkona dārdus. Negaisa mākoņi parasti veidojas mitrās, tveicīgās dienās, kad intensīvi iztvaiko liels daudzums [[ūdens]], kas spēcīgās augšup vērstās gaisa straumēs, kuru ātrums pārsniedz 200 km/h, veido masīvus (līdz 10 km augstus) ''Cumulonimbus'' mākoņus. Bieži šādus negaisus pavada spēcīgas [[lietusgāze]]s ar krusu un brāzmainu [[Vējš|vēju]]. Visbīstamākie ir tie negaisi, kas veidojas mitrās un tveicīgās vasaras dienās, kad [[temperatūra]] pārsniedz +30 °C, aukstās [[atmosfēras fronte]]s priekšpusē. Parasti šādi negaisi ir bargi, un ir iespējams novērot pat [[Virpuļviesulis|virpuļviesuli]].<ref name="nosaukums">{{tīmekļa atsauce|last1=LVĢMC|title=Pērkona negaiss|url=http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801|website=www.meteo.lv|accessdate=10.03.2016|date=Bez dat.|archive-date=05.04.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150405081433/http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Weathermay|title=Negaisu prognozēšana|url=https://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|website=www.weathermay.com|accessdate=08.03.2016|date=Bez dat.|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150103062957/http://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|archivedate=03.01.2015}}</ref>

{{nosaukums slīprakstā}}

{{Citas nozīmes|zvaigzni|Vega (nozīmju atdalīšana)|Vega}}
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Vega
|               attēls = <br />Vega ar putekļu disku, uzņemta ar [[Spitzer Space Telescope]]<br /> infrasarkanajos staros
|       citi nosaukumi = Liras alfa, α Lira
|           zvaigznājs = [[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
|          deklinācija = 38° 47′ 01,291″
|        rektascensija = 18<sup>h</sup> 36<sup>m</sup> 56,3364<sup>s</sup>
|    redzamais spožums = 0,03
|   absolūtais spožums = 0,58
|                 masa = 2,11
}}

{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Jānis Daliņš
| attēls = Jānis Daliņš 2.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| dzimtais_vārds = 
| pilns_vārds = 
| dz_dat = {{dat|1904|11|5}}
| dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Vecbrenguļu pagasts|td=Latvija|4s=Brenguļu pagasts}}
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1978|6|11|1904|11|5}}
| mir_viet = [[Melburna]], {{AUS}}
| taut = {{karogs|Latvija}}
| dzīvesvieta = 
| garums = 
| svars = 
| iesauka = 
| izglītība = 
| disc = [[soļošana]]
| kar_sāk = 
| kar_beig = 
| klubs = 
| treneris = 
| trenē = 
| olimp = 2 ([[1932. gada vasaras olimpiskās spēles|1932]]), ([[1936. gada vasaras olimpiskās spēles|1936]])
| pc-a = 
| pc-t = 
| rc-a = 1 ([[1934. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|1934]])
| rc-t = 
| reg1 = Eiropas
| reg2 = EČ
| PR1 = 1.34:27,0
| PR1_d = 20 km soļošanā
| PR2 = 4.37:51
| PR2_d = 50 km soļošanā
| PR3 = 
| PR3_d = 
| dzimums = V
| atjaunots = 
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor = 
| medaltemplates = {{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{LAT}} }}
{{MedalCompetition|
[[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[1932. gada vasaras olimpiskās spēles|Losandželosa 1932]]|Soļošana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā]]}}
{{MedalGold|[[1934. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Turīna 1934]]|Soļošana}}
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Durvis aizveras
| attēls                   = Slidingdoors.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sliding Doors''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pīters Hovits]]
| producents               = 
* [[Filipa Braitvaite]]
* [[Sidnijs Polaks]]
| scenārija autors         = Pīters Hovits
| galvenajās lomās         = 
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Džons Hanna]]
* [[Džons Linčs]]
* [[Žanna Triplhorna]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|4|24|ASV|1998|5|1|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998|title=Sliding Doors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611163135/http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=slidingdoors.htm|title=Sliding Doors (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Durvis aizveras"''' ({{val|en|Sliding Doors}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Hovits]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Džons Hanna]], [[Džons Linčs]] un [[Žanna Triplhorna]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|1998|4|24||bez}}.

'''Elektroģenerators''' ir ierīce, kas [[mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] pārveido [[Elektriskā enerģija|elektroenerģijā]]. Ģeneratori konstruktīvi ir līdzīgi [[elektrodzinējs|elektrodzinējiem]] tikai tie ir optimizēti [[elektrība]]s iegūšanai.

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 = 
|CoordScale             =
|kontinents             = 
|novietojums            = 
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               = 
|kategorijas            = nē
}}

Vikipēdijā atrodamie raksti par folkoru.
{{Commonscat|Folklore}}

{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu [[Vidzeme|Vidzemē]]|Skrīveri (nozīmju atdalīšana)|Skrīveri}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Skrīveri
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Andreja Upīša māja- muzejs - panoramio.jpg
| image_caption            = [[Andreja Upīša memoriālais muzejs]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2        = [[Skrīveru pagasts]]
| established_title        = Apdz. vieta kopš
| established_date         = [[1882]]. gada
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = [[1958]]. gada
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = [[1990]]. gada
| area_total_km2           = 3,98; 4,43
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1167&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 2543
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 48 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 07 | longs = 20 | longEW = E
| elevation_m              = 75
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5125
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

'''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

; 2) [[humīnskābes]]; 3) [[humīns]]]]
 transformācijas [[evolūcija]] – humusvielu veidošanās]]
'''Humusvielas''' ir bioloģiski noturīgas, lielmolekulāras, heterogēnas uzbūves dabiskas izcelsmes [[Organiskā viela|organiskas vielas]] ar plašu krāsu spektru (no dzeltenas līdz melnai).<ref>Stevenson F. J. (1982) Humus Chemistry – Genesis, Composition, Reactions. N.Y.: John
Wiley and Sons.</ref> Humusvielas ir atrodamas [[Ūdens|ūdeņos]], to nogulumos, [[Augsne|augsnē]]. Tās veido nozīmīgu daļu fosilo organisko nogulumu ([[akmeņogles|ogles]], [[lignīts]], [[kūdra]]). Humusvielu vecums atkarībā no to atrašanās vietas var būt ļoti dažāds. Humusvielas, kas atrodas [[Ūdens|ūdeņos]] vai [[Atkritumi|atkritumos]], ir dažus gadus vai tikai dažus mēnešus vecas, bet tās, kas atrodas [[jūra]]s ūdeņos, ir vairākus simtus gadu senas. [[Molekula|Molekulu]] izmērs var svārstīties no 400 līdz pat 1 000 000 [[Ogleklis|oglekļa]] vienībām – [[daltoni]]em. Humusvielām piemīt izteikta spēja veidot kompleksus ar [[metāli]]em, spēja šķīdināt [[Hidrofobs|hidrofobas]] organiskas vielas, kā arī samazināt šķīdumu [[Virsmas spraigums|virsmas spraigumu]]. Tāpēc humusvielas var būtiski ietekmēt vides īpašības, arī bioloģisko procesu norisi tajā.<ref>Hessen D.O., Tranvik L. (1998) Aquatic humic substances: Ecology and Biogeochemistry.
Ecological Series 133. Heidelberg, 346 pp.</ref>

{{Instituta infokaste
|nosaukums    = Sorbu institūts
|attēla_nos   = BZ-Bahnhofstr06.jpg
|att_izm      = 
|att_apraksts = Sorbu institūta mītnes vieta [[Baucene|Baucenē]]
|moto         = 
|dibin        = 1992. gads
|apgrozījums  =
|darbinieki   =
|owner        =
|valsts       = {{DEU}}
|vieta        = [[Baucene]]
|former_name  =
|tips         = 
|direktors    = 
|produkti     =
|mlapa        = [https://www.serbski-institut.de/ serbski-institut.de]
}}
'''Sorbu institūts''' ({{val|hsb|Serbski institut}}, {{val|dsb|Serbski institut}}, {{val|de|Sorbisches Institut}}) ir [[Vācija]]s zinātniskā iestāde, kas pēta [[sorbi|sorbu]] [[sorbu valoda|valodas]], kultūru un vēsturi [[Augšlužica|Augšlužicā]] un [[Lejaslužica|Lejaslužicā]]. Institūts vāc un arhivē nepieciešamos materiālus, tie arī ir pieejami sabiedrībai.

'''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

'''Kustības izplūdums''' ir kustīgu objektu redzamā svītra [[fotogrāfija]] vai rāmju secībā, piemēram, [[filma]] vai [[animācija]]. Tas rodas, kad ieraksta attēls mainās vienreizējas ekspozīcijas ierakstīšanas dēļ straujas kustības vai [[Fotografēšana ar ilgu ekspozīciju|ilgas ekspozīcijas]] dēļ. izraisa kustības izplūšanu [[fotografēšana ar ilgu ekspozīciju]] nakts debesīs. Fotogrāfija tika uzņemta [[La Silla Observatory]], Čīlē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.eso.org/public/images/potw1434a/|title=Star rain in the desert|last=information@eso.org|website=www.eso.org|access-date=2018-05-28|language=en-GB}}</ref>]]
== Kustības izplūduma pielietojums ==

'''Nacionālais veselības un medicīnas pētniecības institūts''' ({{val-fr|Institut national de la santé et de la recherche médicale}}, '''INSERM''') ir 1964. gadā dibināta [[Francijas Republika]]s Veselības ministrijas un Zinātnes ministrijas kopīgi uzturēta pētniecības un attīstības organizācija, kas ietver daudzas laboratorijas.

{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

{{Commonscat|Mineralogy}}

'''Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums''' 1936. gadā noslēgts starp [[Francijas Trešā republika|Franciju]] un tās pakļautībā esošo [[Sīrijas Republika|Sīrijas Republiku]].

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Schweizerische Eidgenossenschaft''<br />''Confédération suisse''<br />''Confederazione Svizzera''<br />''Confederaziun svizra''<br />''Confoederatio Helvetica (CH)''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Šveices Konfederācija
|            valsts_nosaukums = Schweiz
|               karoga_attēls = Flag of Switzerland (Pantone).svg
|            karoga_nosaukums = Šveices karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Switzerland (Pantone).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Šveices ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto = 
|                valsts_himna = "''[[Šveices himna|Swiss Psalm]]''"
|               kartes_attēls = Europe-Switzerland.svg
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Berne]]<ref>''De jure'' "federāla pilsēta"; ''de facto'' galvaspilsēta</ref>
| latd=46 | latm=57 | latNS=N | longd=7 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Cīrihe]]
|              valsts_valodas = [[vācu valoda]],<br />[[franču valoda]],<br />[[itāļu valoda]],<br />[[retoromāņu valoda]]<ref>[http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20091101024339/http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en |date={{dat|2009|11|01||bez}} }}, article 4, "National languages" : ''National languages'' are German, French, Italian and Romansh; [http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080919134534/http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en |date={{dat|2008|09|19||bez}} }}, article 70, "Languages", paragraph 1: The ''official languages'' of the Confederation are German, French and Italian. Romansh shall be an official language for communicating with persons of Romansh language.</ref>
|             etniskās_grupas = 
|        etniskās_grupas_gads = 
|              valsts_iekārta = [[Federāla valsts]] ar [[parlamentārisms|parlamentāru sistēmu]] un tiešo [[demokrātija|demokrātiju]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Šveices federālā padome|Federālā padome]]
|                valsts_galva = [[Viola Amherd]] <small>([[prezidents]])</small><br />[[Karin Keller-Sutter]] <small>([[viceprezidents]])<br />[[Gi Parmelens]]<br />[[Ignasio Kasī]]<br />[[Albert Rösti]]<br />[[Elisabeth Baume-Scheider]]<br />[[Beat Jans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Šveices federālais kanclers|Federālais kanclers]]
|               valsts_galva2= [[Viktors Rossi]]
|       valsts_galvas_tituls3 = 
|               valsts_galva3 = 
|        neatkarības_iegūšana = 
|         neatkarības_piezīme = 
|                    dibināta = 
|        neatkarības_notikums = Dibināšanas datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1291|8|1}}
|       neatkarības_notikums2 = ''de facto''
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1499|9|22}}
|       neatkarības_notikums3 = Federāla valsts
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1848|9|12}}
|       neatkarības_notikums4 = 
|         neatkarības_datums4 = 
|          iestāšanāsESdatums = 
|                 platība_km2 = 41 284
|               platība_rangs = 136
|              procenti_ūdens = 4,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 8 570 700<ref name="Population">[https://www.bfs.admin.ch/bfs/de/home/statistiken/bevoelkerung.gnpdetail.2019-0447.html "Bevölkerungsbestand am Ende des 2. Quartal 2019" [Recent monthly and quarterly figures: provisional data] (XLS) (official statistics) (in German, French, and Italian). Neuchâtel, Switzerland: Swiss Federal Statistical Office (FSO), Swiss Confederation. 19 September 2019.]</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 96
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 198
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 65
|                     IKP_PPP = $480,938 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=146&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=11 |title=Switzerland|publisher=International Monetary Fund |accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs = 
|          IKP_PPP_per_capita = $58,731<ref name=imf2 />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,955 <ref>{{en ikona}} [http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf Human Development Report 2009]. The United Nations. Atjaunināts 2009-10-05.</ref>
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = <font color=#009900>ļoti augsts</font>
|                   HDI_rangs = 2
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija = 
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[Šveices franks]]
|                valūtas_kods = CHF
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ch]]
|              tālsarunu_kods = 41
|                iso_kods_num = 756
|              iso_kods_alfa2 = CH
|              iso_kods_alfa3 = CHE
}}

[[Kategorija:Krievijas dziedātāji|Operdziedātāji]]
[[Kategorija:Operdziedātāji]]

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Grobiņas HES ēka.

'''Kodolfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoma kodols|atoma kodola]] uzbūvi, īpašības un pārvēršanās procesus.

'''Orgānu sistēma''' ({{val-la|systema organa}}) ir [[Orgāns|orgānu]] un citu veidojumu kopums, kuriem ir kopēja izcelsme, uzbūves kopējais plāns un kuri veic vienotu [[Funkcija|funkciju]] [[Organisms|organismā]]. Izšķir [[Kaulu sistēma|kaulu]], [[Muskuļu sistēma|muskuļu]], [[Gremošanas orgānu sistēma|gremošanas]], [[Elpošanas orgānu sistēma|elpošanas orgānu]], [[Urīnorgānu sistēma|urīnorgānu]], [[dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]], [[Asinsrites sistēma|asinsvadu]], [[Limfātiskā sistēma|limfātisko]], [[Segaudi|kopējo ķermeņa segumu]] un [[nervu sistēma]]s.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

izciršana [[Brazīlija|Brazīlijas]] [[Maraņauna|Maraņaunas]] štatā, 2016]]
'''Atmežošana''' jeb '''mežu izciršana''' ir personas darbības izraisīta [[Mežs|meža]] pārveidošana citā zemes lietošanas veidā.

'''Vides ietilpība''', '''vides caurlaides spēja''' jeb '''ekoloģiskā ietilpība'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=ecological%20capacity |title= Akadēmiskā terminu datubāze — ecological capacity |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2008. gada 1. februārī}}</ref> ir [[ekosistēma]]i raksturīgais [[populācija]]s blīvuma līdzsvars. Ja indivīdu skaits populācijā ir mazs un vides ietilpība nav sasniegta, tad [[dzimstība]] pārsniedz mirstību. Šajā gadījumā ir paaugstināta [[izdzīvotība]] un populācija ir veselīga, tā aug.<br />Ja vides ietilpība ir pārsniegta, notiek pretējs process.

{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = 
|          platums = 280px
|           attēls = Fire_salamander_Germany_10_2014.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandridae
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
| suga = Salamandra salamandra
| suga_lv = Plankumainā salamandra
| binomial = Salamandra salamandra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

'''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO<sub>2</sub>, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

kristāls.]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|             name = ''Yamaha Motor Company, Limited''
|             logo = YamahaMotorCo.svg
|             type = [[publiska kapitālsabiedrība]]
|        traded_as = 
|       foundation = {{dat|1955|7|1}}
|    location_city = [[Ivata]], [[Sidzuokas prefektūra]]
| location_country = Japāna
|       key_people = Josihiro Hidaka (prezidents)
|      area_served = visa [[pasaule|pasaulē]]
|         industry = Automotive
|         products = [[motocikls|motocikli]], ūdens transportlīdzekļi kā [[laiva|laivas]] un piekarināmie motori, kā arī citi motorizētie produkti
|    num_employees = 52 664 (2014. gada 31. decembrī)
|           subsid = ''[[Minarelli]]''<br>[[MBK (Scooter manufacturer)|MBK]]
|            owner = {{ubl|''[[Yamaha Corporation]]'' (9,92%)|''[[Toyota Group]]'' (2,8%)}}
|         homepage = {{URL|http://global.yamaha-motor.com/}}
|        footnotes =
}}

'''Lugo''' var būt:

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Հայաստանի Հանրապետություն<br />''Hayastani Hanrapetut’yun''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Armēnija
|            valsts_nosaukums = 
|                valsts_himna = ''[[Mer Hayrenik]]''
|               karoga_attēls = Flag of Armenia.svg
|            karoga_nosaukums = Armēnijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Armenia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Armēnijas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px   <!-- Pārsvarā ģerboņa izmēri ir lielāki -->
|               kartes_attēls = Armenia (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Erevāna]]
|           lielākās_pilsētas = [[Erevāna]]<br />[[Gumri]]<br />[[Vanadzora]]
|              valsts_valodas = [[armēņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Vahagns Hačaturjans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Nikols Pašinjans]]
|                 platība_km2 = 29,743
|          iedzīvotāju_skaits = 3,018,854
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011 
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 101,5
| GDP_nominal = $11,548 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Armenia |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank = 
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $3,860<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank = 
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $28,282 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs = 
|         IKP_PPP_per_capita = $8,613<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_notikums = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|9|23}}
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{palielinājās}} 0.743<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce |title=Human Development Report 2016 |year=2016 |publisher=United Nations |accessdate=28 September 2017 |url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf}}</ref>
|             HDI_kategorija = <font color="#009900">augsts</font>
|                   HDI_rangs = 84.
|                      valūta = [[Armēnijas drams]]/AMD
|                  laika_zona = 
|                  utc_offset = +4
|                      domēns = [[.am]]
|              tālsarunu_kods = 374
}}
'''Armēnija''' ({{val|hy|Հայաստան}}; ''Hayastan''), oficiālais nosaukums — '''Armēnijas Republika''' (Հայաստանի Հանրապետություն; ''Hayastani Hanrapetut’yun''), ir valsts [[Eirāzija|Eirāzijā]], starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]], [[Aizkaukāzs|Aizkaukāza]] dienvidu daļā. Tā robežojas ar [[Turcija|Turciju]] rietumos, [[Gruzija|Gruziju]] ziemeļos, [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]] austrumos, [[Irāna|Irānu]] un Azerbaidžānai piederošo [[Nahčivanas Autonomā Republika|Nahčivanu]] dienvidos. Armēnija ir unitāra, daudzpartiju, [[demokrātija|demokrātiska]] nacionāla valsts un viena no senākajām civilizācijām pasaulē ar bagātīgu kultūras mantojumu. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Erevāna]]. Valsts valoda — [[armēņu valoda]], aptuveni 98% iedzīvotāju ir [[armēņi]].

[[Kategorija:Skābeklis]]

'''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

'''Asinsgrēks''' jeb '''incests''' (no {{val-la|incestus}} — 'nešķīsts') ir [[dzimumattiecības]] starp tuviem [[asinsradniecība|asinsradiniekiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=300}}</ref>

'''Dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi''' savienoja [[Rīga|Rīgu]] ar [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļiem]]. Līnija gāja cauri [[Rīga]]i, [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastam]], [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastam]], [[Salaspils novads|Salaspils novadam]], [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Mālpils pagasts|Mālpils pagastam]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Suntažu pagasts|Suntažu pagastam]], [[Ķeipenes pagasts|Ķeipenes pagastam]], [[Taurupes pagasts|Taurupes pagastam]] un [[Mazozolu pagasts|Mazozolu pagastam]] un [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ērgļu pagasts|Ērgļu pagastam]]. Līnijas garums bija 98 km, sliežu platums 1524 mm.

{{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| infobox_width         = 
| image                 = Wfm_st_marys_cathedral.jpg
| image_size            = 
| caption               = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              = 
| map_label             = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.8735
| longd                 = -4.275
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Glāzgova}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = 
| functional_status     = katedrāle
| leadership            = 
| website               = 
| architect             = [[Džordžs Gilberts Skots]] (''George Gilbert Scott'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1871. gads
| year_completed        = 1893. gads
| length                = 
| width                 =
| width_nave            = 
| height_max            = 68 m
| materials             = 
}}
<mapframe text="Glāzgovas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942498"
}
</mapframe>
'''Jaunavas Marijas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of St Mary the Virgin}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Glāzgova|Glāzgovā]]. [[Glāzgovas un Golvejas diecēze]]s galvenā baznīca.

{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Tumšais bruņinieks
|    oriģinālnos = ''The Dark Knight''
|         attēls = Dark Knight.jpg
|        att_izm = 
|       paraksts = 
|          žanrs = 
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents = 
* [[Kristofers Nolans]]
* [[Emma Tomasa]]
* [[Čārlzs Rovens]]
|      scenārijs = 
* [[Džonatans Nolans]]
* [[Kristofers Nolans]]
|        aktieri = 
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Morgans Frīmens]]
|         mūzika = 
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
|      operators = [[Volijs Pfisters]]
|        montāža = Lī Smits
|        studija = 
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''[[DC Comics]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2008|7|14|Buenosairesas pirmizrāde|2008|7|18|ASV|2008|7|24|Apvienotā Karaliste|2008|7|25|Latvija<!-- <ref name="tvnetlv"/> -->}}
|         ilgums = 152 minūtes<ref name="The Dark Knight"/>
|         valsts = 
* {{USA}}
* {{GBR}}<ref name="Lum"/><ref name="BFI"/>
|         valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|185 miljoni}}<ref name="BOM"/>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|1 005 miljardi}}<ref name="BOM"/>
|    iepriekšējā = "[[Betmens: Sākums]]"
|         nākamā = "[[Tumšais bruņinieks atgriežas]]"
|           imdb = 0468569
}}
'''"Tumšais bruņinieks"''' ({{val|en|The Dark Knight}}) ir 2008. gada [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc ''[[DC Comics]]'' personāža [[Betmens|Betmena]]. Šī ir otrā filma Nolana "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" triloģijā, turpinājums 2005. gada filmai "[[Betmens: Sākums]]".

{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Ļihačova rūpnīca<br />''Завод имени Лихачёва''
| logo             = Amo-zil-logo.svg
| caption          = 
| image            = Экскурсия на ЗИЛ (14869234063).jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    = 
| type             = 
| traded_as        = 
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = [[1916. gads]]
| founder          = 
| defunct          = [[2013. gads]] (bankrots)<br />[[2015. gads]] (slēgšana)<br />[[2020. gads]] (nojaukšana)
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas automašīna]]s<br />[[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]<br />[[ledusskapis|ledusskapji]]
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = {{URL|amo-zil.ru}}
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
'''Ļihačova rūpnīca''' ({{val|ru|Завод имени Лихачёва}}), jeb saīsināti '''ZIL''' ({{val|ru|ЗИЛ}}), bija [[autobūve]]s uzņēmums [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija|Krievijā]], kas darbojās no 1916. gada līdz 2016. gadam.

{{Commonscat|Sports in Honduras}}

'''Pumpurošanās''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[bezdzimumvairošanās]] veids, kad jauns [[organisms]] vai jauna [[šūna]] veidojas no vecākorganisma vai šūnas izaugumiem. Pumpurošanās raksturīga arī daudzām [[sēnes|sēnēm]]. Dzīvnieku vidū pumpurojoties vairojas galvenokārt vienšūnas organismi, [[sūkļi]], [[zarndobumaiņi]], [[tunikāti]], daži [[tārpi]]. Dažām sugām pumpurošanās nenotiek līdz galam un jaunie īpatņi paliek savienoti ar vecākorganismu, veidojot kolonijas.

{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tizlenes
 | oriģinālnos = 
 |      attēls = Tizlenes plakāts.jpeg
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = pusaudžu komēdija
 |    režisors = [[Marta Elīna Martinsone]]
 |  producents = [[Guntis Trekteris]]
 |   scenārijs = Marta Elīna Martinsone
 |     aktieri = 
* Asnāte Sofija Rožkalne
* Ludmila Karpova
* Katrīna Dambeniece
* Gerda Embure
* [[Aigars Grauba]]
* [[Guna Zariņa]]
* [[Daiga Kažociņa]]
* [[Ģirts Krūmiņš]]
* [[Imants Strads]]
 |      mūzika = [[Rihards Zaļupe]]
 |   operators = [[Aigars Sērmukšs]]
 | mākslinieks = 
 |     montāža = [[Madara Didrihsone]]
 |     studija = ''[[Ego Media]]''
 | izplatītājs = ''[[Acme Film]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|8|27|Latvija}}
 |      ilgums =  101 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tizlenes |url=https://www.apollokino.lv/event/302999/title/tizlenes/ |website=apollokino.lv |accessdate={{dat|2021|10|1||bez}} |archive-date={{dat|2021|10|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20211001202938/https://www.apollokino.lv/event/302999/title/tizlenes/ }}</ref>
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
 |     budžets = 
 |    ienākumi = 
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = 
 |        imdb = 
}}
'''"Tizlenes"''' ir 2021. gada Latvijas [[pusaudzība|pusaudžu]] [[kinokomēdija]]. Filmas režisore ir [[Marta Elīna Martinsone]]. Galvenās lomas atveido Asnāte Sofija Rožkalne, Ludmila Karpova, Katrīna Dambeniece, bet pārējās lomās filmējas [[Gerda Embure]], [[Guna Zariņa]], [[Daiga Kažociņa]], [[Ģirts Krūmiņš]], [[Imants Strads]], [[Marija Linarte]], [[Inga Siliņa]], [[Mārtiņš Kalita]], [[Jānis Krīvēns]], [[Aigars Grauba]] un [[Edgars Bāliņš]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2021|8|27||bez}}.<ref>{{ziņu atsauce |title=Ceļu pie skatītājiem sāk režisores Martas Elīnas Martinsones filma «Tizlenes» |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/celu-pie-skatitajiem-sak-rezisores-martas-elinas-martinsones-filma-tizlenes.a418538/ |accessdate={{dat|2021|10|1||bez}} |publisher=[[lsm.lv]] |date={{dat|2021|8|26||bez}}}}</ref> Filma saņēma [[Lielais Kristaps (kinofestivāls)|Lielā Kristapa]] balvu kā labākā debijas filma.

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Targets''
| operators = 
| attēls = Targetsposter.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents = [[Rodžers Kormans]]
| scenārijs = Pīters Bogdanovičs
| aktieri = * [[Boriss Kārlofs]]
* [[Tims O'Kellijs]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Targets''
| studija = ''Saticoy Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|8|15}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|130 tūkstoši}}
| ienākumi = \
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Targets''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Bogdanovičs]], bet [[Kinoproducents|producents]] [[Rodžers Kormans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Boriss Kārlofs]] un [[Tims O'Kellijs]].

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Kausupīte
| attēls            = Kausupe pie autoceļa P85.JPG
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Kausupe lejpus [[Daugmale]]s - [[Jaunjelgava]]s ceļa
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = pie [[Ģediņkalns|Ģediņkalna]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=02 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=44 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 13,0
| iztekas_augstums  = 
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 
| caurtece          = 
| gada_notece       = 
| baseins           = 51,9
| baseins_latvijā   = 
| pietekas          = [[Silupīte (Kausupes pieteka)|Silupīte]], [[Vilpīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

vecuma grupā 15—24, kuri ir NEET (2023. gada dati)]]
'''NEET''' (akronīms no {{val|en|not in education, employment or training}}) ir termins, kuru attiecina uz jauniešiem, kas '''nemācās, nestrādā un neapgūst [[Arods|arodu]]'''. Šo jēdzienu kopš 2010. gada plaši izmanto kā rādītāju, lai raksturotu jauniešiem veltītu nodarbinātības, izglītības, apmācības un sociālās iekļaušanas politiku 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīs. Šis termins sākotnēji aptvēra vecuma grupu no 15 līdz 24 gadiem, taču vēlāk tā piemērošana tika paplašināta, aptverot 15—29 gadus vecus jauniešus. Šis jēdziens tagad ir galvenais jautājums sarunās par ES līmeņa politiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.eurofound.europa.eu/topic/neets|title=NEETs|website=Eurofound|access-date=2022-11-30|language=lv}}</ref>

{{Pareizrakstība}}
s piegādes sistēmas]]

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| infobox_width         = 
| image                 = Church_of_Our_Lady_Queen_of_Peace_in_Naujoji_Vilnia_1.jpg
| image_size            = 
| caption               = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              = 
| map_label             = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.6848
| longd                 = 25.4123
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = 
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = 
| website               = 
| architect             =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1938. gads
| year_completed        = 2002. gads
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = 
}}
<mapframe text="Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q15712003"
}
</mapframe>
'''Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas Miera Karalienes katoļu baznīca''' ({{val|lt|Naujosios Vilnios Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia}}) ir 21. gadsimta sākumā uzcelts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s austrumos, [[Naujoji Vilņa]]s rajonā. Dievkalpojumi lietuviski un poliski.

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tartu Jāņa baznīca
| native_name           = ''Tartu Jaani kirik''
| image                 = Tartu asv2022-04 img15 StJohn Church.jpg
| image_size            = 
| alt                   = 
| caption               = 
| map_type              = Igaunija#Eiropa
| map_size              = 
| map_label = Tartu Jāņa baznīca
| latd  = 58.382778 | latNS  = N
| longd = 26.720278 | longEW = E
| religious_affiliation = [[luterisms]]
| location              = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| consecration_year     = 
| status                = 
| functional_status     = 
| heritage_designation  = 
| leadership            = 
| website               = 
| architecture          = 
| architect             = 
| architecture_type     = 
| architecture_style    = 
| general_contractor    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 14. gadsimts
| year_completed        = 
| construction_cost     = 
| specifications        = 
| capacity              = 
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| dome_quantity         = 
| dome_height_outer     = 
| dome_height_inner     = 
| dome_dia_outer        = 
| dome_dia_inner        = 
| minaret_quantity      = 
| minaret_height        = 
| spire_quantity        = 
| spire_height          = 
| materials             = 
}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Konstantīns Jēkabs Marģers Čakste
|     vārds_orig = 
|         attēls = K.Cakste.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]],<br />[[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Genšā, ceļā no Štuthofas nometnes uz Lauenburgas koncentrācijas nometni<br />(tagad [[Lemborkas apriņķis|Lemborkas apriņķī]], [[Pomožes vojevodiste|Pomožes vojevodistē]], {{POL}}) 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jānis Čakste]], [[Justīne Čakste]]
|          brāļi = Visvaldis, [[Mintauts Čakste|Mintauts]], Gedimins, [[Ringolds Čakste|Ringolds]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anastasija (dzimusi Stīpnieks)
|          bērni = Anna Justīne Čakste Rollins<br />Katrīna Čakste Wilson
|       paraksts = 
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[tieslietas]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[Latvijas Centrālā Padome|Latvijas Centrālās Padomes]] priekšsēdētājs, Juridiskajā komisijā rediģēja LCP programmu
|    apbalvojumi =  
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

[[Kategorija:Alpīnisti]]
[[Kategorija:Polijas sportisti|Alpīnisti]]

[[Kategorija:Organizācijas]]

[[Kategorija:Medus]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

{{atveidošana|infokastē}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Gilads Cukermans
|     vārds_orig = Ghil'ad Zuckermann
|         attēls = zuckermann.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Gilads Cukermans 2011. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Telaviva]], [[Izraēla]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta =  [[Izraēla]], [[Itālija]], [[GBR]], [[Austrālija]], [[Ķīna]], [[Singapūra]], [[Japāna]], [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Slovākija]]
|      pilsonība = [[Izraēla]], [[Itālija]], [[Austrālija]], [[GBR]]
|        tautība = 
|   darba_vietas = [[Adelaida|Adelaidas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Churchill College Cambridge]], [[Shanghai Jiao Tong University]], [[Weizmann Institute of Science]], [[The University of Queensland]], [[National University of Singapore]], [[Teksasas Universitāte Ostinā]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]] ([[St Hugh's koledža]]), [[Kembridžas Universitāte]] ([[Churchill koledža]]), [[Telavivas Universitāte]], [[Apvienotās pasaules koledžas|United World College of the Adriatic]]
|        zinātne = [[lingvistika]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[Ivrits]], [[:en:Phono-semantic matching|Phono-semantic matching]], Revivalistics
|    apbalvojumi = 
}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malajbalaja
 | official_name            = ''Malaybalay''
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = AiceMCBuk.jpg
| image2                   = MalaybalayCityHall.jpg
| image3                   = Kaamulan Gorunds malaybalay city.JPG
| image4                   = Sumpong Barangay Hall.jpg
| image5                   = Kaamulana3.jpg
| image6                   = 
}}
 | image_caption            = 
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | image_map                = Ph locator bukidnon malaybalay.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Bukidnona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1907
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 46
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 969.19
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 190712
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 8 | latm = 09 | lats = 23 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 08 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8700
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 828
 | website                  = {{URL|http://malaybalaycity.gov.ph/}}
 | footnotes                = 
}}

{{infokaste+}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Čārlijs Sentklauds
| attēls                   =  Charlie st cloud poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Charlie St. Cloud''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Burs Stīrss]]
| producents               = 
* [[Marks Plets]]
* [[Bens Šervuds]]
| scenārija autors         = 
* [[Kreigs Pīrss]]
* [[Luiss Koliks]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Zaks Efrons]]
* [[Čārlijs Tahans]]
* [[Amanda Krū]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Donals Logs]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[Charlie Film Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|7|30|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/charlie-st-cloud-2010|title=Charlie St. Cloud|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|44 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=charliestcloud.htm|title=Charlie St. Cloud (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Čārlijs Sentklauds"''' ({{val|en|Charlie St. Cloud}}) ir 2010. gada drāma, kas balstīta uz Bena Šervuda romānu ''The Death and Life of Charlie St. Cloud''. Filmas režisors ir [[Burs Stīrs]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Čārlijs Tahans]], [[Amanda Krū]], [[Kima Beisingere]], [[Rejs Liota]] un [[Donals Logs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|7|30||bez}}.

[[Kategorija:Vikiprojekti]]

{{infokaste+}}

{{Papildu atsauces+}}
{{Citas nozīmes|sikspārņu kārtu|sikspārņi (nozīmju atdalīšana)|sikspārņi}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        attēls = Big-eared-townsend-fledermaus.jpg
| att_nosaukums = [[Lielausu sikspārnis]] (''Corynorhinus townsendii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
|         kārta = Chiroptera
|      kārta_lv = Sikspārņi
|      binomial = Chiroptera <small>([[Blumenbach]], 1779)</small>
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Megachiroptera|Dižsikspārņi}}
* {{TaksoSaite|Microchiroptera|Sīksikspārņi}}
| kategorijas =nē
}}
'''Sikspārņi''' (''Chiroptera'') ir [[zīdītāji|zīdītāju klases]] (''Mammalia'') [[kārta (bioloģija)|kārta]]. To iedala divās apakškārtās: [[dižsikspārņi|dižsikspārņos]] un [[sīksikspārņi|sīksikspārņos]]. Pie sikspārņu kārtas pieder vairāk nekā 1100 sikspārņu [[suga (bioloģija)|sugas]] (apmēram 20% no visām zīdītāju sugām), kas tiek iedalītas 18 dzimtās. [[Latvija|Latvijā]] dzīvo 16 sugas, kuras visas pieder vienai dzimtai — {{TaksoSaite|Vespertilionidae|parastie sikspārņi}}. Sikspārņi ir vienīgie zīdītāji, kuri prot lidot (citi zīdītāji, piemēram, [[lidvāvere]]s, nespēj lidot, bet tikai planēt).

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Balāde par Basteru Skragsu
| attēls = The Ballad of Buster Scruggs (2018 poster).png
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ballad of Buster Scruggs''
| žanrs = drāma, komēdija, vesterns
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents = * [[Megana Elisone]]
* [[Sjū Negle]]
* [[Robers Grafs]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors = Džoels un Ītans Koeni
| galvenajās lomās = * [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Toms Vaitss]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Taina Delija]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|9|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018|title=The Ballad of Buster Scruggs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424172912/http://www.bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Balāde par Basteru Skragsu"''' ({{val|en|The Ballad of Buster Scruggs}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Džeimss Franko]], [[Brendans Glīsons]], [[Toms Vaitss]], [[Zoja Kazana]], [[Liams Nīsons]] un [[Taina Delija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeka Londona grāmatu ''All Gold Canyon'' un Stjuarta Edvarda Vaita grāmatu ''The Girl Who Got Rattled''.

'''Sēklas pūslītis''' ({{val|la|glandulae vesiculosae}}) ir vīriešu pāra orgāns, kas atrodas aiz [[urīnpūslis|urīnpūšļa]]. Sēklas pūslīši ir nelielas sēklas krātuves, kas saistītas gan ar [[sēklas kanāliņi]]em, gan ar urīna izvadkanāla [[prostata]]s daļu.

{{Catmore|Portāls:Meteoroloģija}}

'''Dzīves ilgums''' ir statistisks lielums, kurš atbilst [[gads|gadu]] skaitam, ko cilvēks ir dzīvojis kopš [[dzimšana|piedzimšanas]] līdz [[miršana]]s brīdim. Pēc [[Pasaules Banka|Pasaules Bankas]] 2020. gada datiem vidējais dzīves ilgums [[Latvija|Latvijā]] ir 75,4 gadi<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.worldbank.org/indicator/SP.DYN.LE00.IN?end=2020|title=Life expectancy at birth, total (years) {{!}} Data|website=data.worldbank.org|access-date=2022-10-01}}</ref> (70,9 vīriešiem<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.worldbank.org/indicator/SP.DYN.LE00.MA.IN?end=2020|title=Life expectancy at birth, male (years) {{!}} Data|website=data.worldbank.org|access-date=2022-10-01}}</ref> un 80,1<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.worldbank.org/indicator/SP.DYN.LE00.FE.IN?end=2020|title=Life expectancy at birth, female (years) {{!}} Data|website=data.worldbank.org|access-date=2022-10-01}}</ref> sievietēm).

{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Vangaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vangaži
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Vangaži, 2022-03-01, Vidzemes street (1).jpg
| imagesize = 
| image_caption = Vidzemes iela Vangažu centrā
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Vangažu karogs
| image_shield = Vangazi_COA.svg
| shield_link = Vangažu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 05
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 32
| longs = 47
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Wangasch}}
| area_total_km2 = 5.1
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Vangaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 20
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2136
| website = {{URL|www.vangazi.lv}}
| footnotes = 
}}

{{cita nozīme|britu filozofu|politiķi|Džons Rasels}}
{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = Bērtrands Rasels
|          vārds_orig = ''Bertrand Russell''
|              attēls =Russell1907-2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rasels 1907. gadā
|             dz_gads =1872 
|          dz_mēnesis =5 
|            dz_diena =18 
|            dz_vieta =Trelleha (''Trellech''), [[Monmutšīra|Monmutšīrā]], [[Velsa|Velsā]] 
|              m_gads =1970
|           m_mēnesis =2 
|             m_diena =2
|             m_vieta =Penrindeitreta (''Penrhyndeudraeth''), [[Gvineda|Gvidenā]], [[Velsa|Velsā]]
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =
|            paraksts = 
|               skola =[[analītiskā filozofija]] 
|           intereses =[[ētika]], [[epistemoloģija]], [[loģika]], [[matemātika]], [[valodas filozofija]], [[zinātnes filozofija]], [[reliģija]]
|              idejas =[[loģiskais atomisms]], [[Rasela paradokss]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Gotfrīds Leibnics|Leibnics]], [[Deivids Hjūms|Hjūms]], [[Džordžs Mūrs|Mūrs]], [[Džons Maktagarts]], [[Gotlobs Frēge]], [[Alfrēds Vaitheds|Vaitheds]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Džons Stjuarts Mills|Mills]], [[Tomass Peins]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Alfrēds Aijers]], [[Rūdolfs Karnaps]], [[Kurts Gēdels]], [[Kārlis Popers]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Noams Čomskis]], [[Dž. L. Ostins]], [[Sols Kripke]], [[Morics Šliks]], [[Alfrēds Tarskis]], [[Frīdrihs Vaismans]], [[Donalds Deividsons]]
|               darbi =''On Denoting'' (1905)<br />''Principia Mathematica'' (1910-15)<br />''Why I Am Not a Christian'' (1927)<br />''History of Western Philosophy'' (1945)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers 
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg 
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829 
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts = 
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = 
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}

{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Azerbaidžānas ir iekļautas '''2 vietas''' (abi kultūras objekti), savukārt 10 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/az Azerbaidžāna]</ref>. Azerbaidžāna Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1993]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]].

'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

{{DEFAULTSORT:Zalzesjes pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Zilupes rajons]]
[[Kategorija:Pasienes pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

'''Britu aizjūras teritorijas''' atrodas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] pakļautībā, lai gan nav daļa no valsts. Pašlaik ir 14 Britu aizjūras teritorijas. Tās ir bijušās [[Britu impērija]]s locekles, kas nav ieguvušas neatkarību vai arī ir nobalsojušas, lai turpmāk būtu aizjūras teritorija. Jēdziens "Britu aizjūras teritorija" tika ieviests 2002. gadā un aizvietoja nosaukumu "Lielbritānijas atkarīgā teritorija", kas pastāvēja no 1981. gada.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jaukās dienas
| operators = 
| attēls = Jaukas-dienas.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vims Venderss]]
| producents = * Vims Venderss
* Takuma Takasaki
* Kodži Janai
| scenārijs = * Takuma Takasaki
* Vims Venderss
| aktieri = [[Kodži Jakušo]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Perfect Days''
| studija = * ''Master Mind Limited''
* ''Spoon Inc.''
* ''Wenders Images''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''DCM''
* ''Bitters End''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|25|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|12|21|Vācija|2023|12|22|Latvija}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = * {{JAP}}
* {{DEU}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt27503384/|title=Perfect Days (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|11}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Jaukās dienas"''' ({{Val|en|Perfect Days}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Japāna]]s un [[Vācija]]s kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Vims Venderss]]. Filmā galveno lomu atveido [[Kodži Jakušo]].

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Furāna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>4</sub>H<sub>4</sub>O
|molmasa=68,07
|blīvums=936
|kušanas temperatūra=-85,6&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=31,4&nbsp;°C
}}
'''Furāns''' (no latīņu ''furfur'' - klijas; furānu var iegūt no [[furfurols|furfurola]]) (oksols, furfurāns, diviniloksīds, C<sub>4</sub>H<sub>4</sub>O) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[skābeklis|skābekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu smaržu.

[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

{{Sporta būves infokaste
| name                = Stožices stadions
| native_name         = ''Stadion Stožice''
| nickname            = 
| logo_image          = 
| logo_caption        = 
| image               = Stožice (31523159192).jpg
| image_size          = 250px
| caption             = 
| UEFA_rating         = 
| fullname            = 
| former names        = 
| location            = {{vieta|Slovēnija|Ļubļana}}
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| latd  =46  | latm  =04  | lats  =50  | latNS  =N 
| longd =14  | longm =31  | longs =27  | longEW =E 
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Slovenia
| coordinates_display = 
| coordinates_format  = 
| coordinates         =
| broke_ground        = 2009. gadā
| built               = 
| opened              = {{dat|2010|8|11}}
| renovated           = 
| expanded            = 
| closed              = 
| demolished          = 
| owner               = 
| operator            = 
| surface             = zāle
| scoreboard          = 
| cost                = 
| architect           =
| architect_b         = ''Sadar Vuga architects d.o.o''
| project_manager     = 
| structural engineer = 
| services engineer   = 
| general_contractor  = 
| main_contractors    = 
| capacity            = 
| objects             = 
| suites              = 
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             = 
| tenants             = [[Slovēnijas futbola izlase]]<br>''[[NK Olimpija Ljubljana|NK Olimpija]]''
| cap_concert         = 23 000
| cap_athletics       = 
| cap_football        = 16 038
| cap_basketball      = 
| cap_hockey          = 
| cap_cricket         = 
| cap_baseball        = 
| cap_amfootball      = 
| cap_other_label     = 
| cap_other           = 
| embedded            = 
| website             = 
| publictransit       = 
}}

{{kategorijas+}}
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Stils}}
{{apvienot|Ziemassvētki}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Villems no Ribrūkas
|     vārds_orig = ''Willem van Rubroeck <br> Guillaume de Rubrouck''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = ap [[1220]]
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = ap [[1293]]
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[flāms]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neticamais Berts Vanderstouns
| attēls                   = Incredible-Burt-Wonderstone-Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Incredible Burt Wonderstone''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Dons Skardino]]
| producents               = 
* [[Kriss Benders]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džeiks Vīners]]
* [[Tailers Mičels]]
| scenārija autors         = 
* [[Džons Frānsiss Dalijs]]
* [[Džonatans Goldšteins]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Džims Kerijs]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džeimss Gandolfīni]]
| mūzika                   = [[Lails Vorkmens]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Carousel]]''
* ''[[Benderspink]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|3|8|''South by Southwest''|2003|3|15|ASV|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/incredible-burt-wonderstone-2013-1|title=Incredible Burt Wunderstone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 21, 2018|archive-date={{dat|2015|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150611030925/http://www.bbfc.co.uk/releases/incredible-burt-wonderstone-2013-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=burtwonderstone.htm|title=Incredible Burt Wunderstone (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Neticamais Berts Vanderstouns"''' ({{val|en|The Incredible Burt Wonderstone}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Dons Skardino]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Stīvs Bušemi]], [[Stīvs Karels]], [[Olīvija Vailda]], [[Alans Ārkins]] un [[Džeimss Gandolfīni]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|3|8||bez}} ''South by Southwest'' festivālā Ostinā.

{{Commonscat|Tax}}

{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = 
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],<br />[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes = 
}}

{{BioTakso infokaste
|        attēls =Two_adult_Guinea_Pigs_(Cavia_porcellus).jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Caviidae
|     dzimta_lv = Jūrascūciņu dzimta
|         ģints = Cavia
|      ģints_lv = Jūrascūciņas
|          suga = C. porcellus
|       suga_lv = Jūrascūciņa
|      binomial = Cavia porcellus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      sinonīmi = 
* Mus porcellus
* Cavia cobaya
* Cavia anolaimae
* Cavia cutleri
* Cavia leucopyga
* Cavia longipilis
|   kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Astrologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

'''Citoplazmatiskā vīrišķā sterilitāte''' ir parādība, kad [[augs|augam]] ir sterili [[putekšņi]], bet sievišķie vairošanās orgāni ir normāli. Augs spēj [[apputeksnēšana|apputeksnēties]] ar cita auga putekšņiem. Šī parādība var izpausties vairākās formās:
* [[putekšnīca]]s nemaz neattīstās;
* putekšnīcas attīstās, bet tajās nav putekšņu vai tie ir sterili;
* izveidojas normāli putekšņi, bet putekšnīcas neuzplīst.<ref>Misiņa M., Loža V. 1991. Ģenētika ar selekcijas pamatiem. Rīga, Zvaigzne. 191.—193. lpp</ref>

[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Viljams Šekspīrs
|         vārds_orig = ''William Shakespeare''
|             attēls = Shakespeare.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|4|26}} (dzimšanas datums nezināms)
|            dz_gads = 
|         dz_mēnesis = 
|           dz_diena = 
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 1616
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = [[angļi|anglis]]
|            dzimums = V
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = William Shakespeare Signature.svg
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[aktieris]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = "[[Romeo un Džuljeta]]", "[[Otello]]"
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Viljams Šekspīrs''' ({{val|en|William Shakespeare}}, kristīts {{dat|1564|4|26}}, miris {{dat|1616|4|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]] un [[Dramaturģija|dramaturgs]], tradicionāli atzīts par visu laiku izcilāko [[angļu valoda|angļu valodā]] rakstījušo [[Autors|autoru]], kā arī par vienu no izcilākajiem autoriem pasaules literatūrā vispār.<ref>Greenblatt, Stephen (2005). ''Will in the World: How Shakespeare Became Shakespeare''. London: Pimlico, 11. {{ISBN|0-7126-0098-1}}.<br />• Bevington, David (2002) ''Shakespeare'', 1—3. Oxford: Blackwell. {{ISBN|0-631-22719-9}}.<br />• Wells, Stanley (1997). ''Shakespeare: A Life in Drama.'' New York: W. W. Norton, 399. {{ISBN|0-393-31562-2}}.</ref> Šekspīrs uzrakstījis 38 [[luga]]s, 154 [[sonets|sonetus]] un vēl citus dzejas darbus.

'''Fudžitas—Pīrsona tornādo skala''' ir [[tornādo]] klasifikācija pēc [[vējš|vēja]] ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem [[anemometrs|anemometriem]]. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir [[vētra]]s spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar [[skaņa]]s ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam". 

'''Globalizācija''' ir daudzpusīga norise, kas saistīta ar [[saimniecība|saimnieciskām]], sabiedriskām, [[tehnoloģija|tehnoloģiskām]], [[politika|politiskām]] un citām izmaiņām, ar kurām vairums pasaules valstu un [[ģeogrāfija|ģeogrāfisko]] reģionu kļūst savstarpēji ciešāk saistīti, taču arī vairāk atkarīgi viens no otra. Praksē globalizācija izpaužas pieaugošā [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]], kā arī [[kapitāls|kapitāla]], [[nauda]]s un iedzīvotāju plūsmā starp valstīm. Arī intensīvāka [[informācija]]s un zināšanu, kā arī [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] un [[jaunievedums|jaunievedumu]] izplatīšanās pasaulē raksturo globalizāciju.

{{Commonscat|Politicians of Ukraine}}

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm = 
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms = 
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris = 
|        Vieta_mr = 
|           Vieta = 
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = 
|   Darbojies_arī = 
|           Mlapa = 
|      Dalībnieki = 
|  Bij_dalībnieki = 
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.

{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pētersala-Andrejsala
|attels             = 
|paraksts           = Eksporta iela. Pa kreisi Andrejsala, pa labi — [[Viestura dārzs]].
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Pētersala]]<br />[[Andrejsala]]
|platiba            = 2,773 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 752 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = 
|udenstilpnes       = 
|parki              = 
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|20|24}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|19}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|mikroautobuss      = 
|cits               = 
|pasta_indekss      = LV-1010
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/petersala-andrejsala/ apkaimes.lv]
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br /><span style="color:#C0C0C0; background-color:#C0C0C0;">__</span> Na<sup>+</sup>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<span style="color:#23AD2A;background-color:#23AD2A;">__</span> O<sub>2</sub><sup>−</sup><br />Nātrija superoksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = nātrija peroksiperoksīds<br />nātrija dioksīds
|           CAS numurs = 12034-12-7
|      ķīmiskā formula = NaO<sub>2</sub>
|              molmasa = 54,989
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 552&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija superoksīds''' (NaO<sub>2</sub>) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur [[superoksīdi|superoksīda]] jeb peroksiperoksīda [[anjons|anjonu]] O<sub>2</sub><sup>−</sup>. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]].

[[Kategorija:Karbonskābes]]

[[File:Goat eating placenta.jpg|thumb|200px|Kaza ēdot placentu.]]

[[Kategorija:Citoloģija]]

'''Gugols''' ir [[skaitlis]] — 1 ar 100 [[nulle|nullēm]] jeb 10<sup>100</sup>, jeb 10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000. Šim skaitlim nosaukumu piešķīra matemātiķis [[Edvards Kāzners]]. Viņš lūdza padomu savam deviņus gadus vecajam krustdēlam, kas 1938. gadā ieteica to nosaukt par gugolu ({{val|en|googol}}). Par godu gugolam nosaukta interneta meklētājprogramma ''[[Google meklētājs|Google]]''.

'''Marlboro vīrs''' jeb '''Marlboro kovbojs''' ir viena no pasaulē pazīstamākajām [[reklāma|reklāmu]] ikonām un veiksmīgākajām reklāmas kampaņām, ko [[Marlboro]] kompānijai izveidoja [[leo Burnett's|Leo Burneta]] (Leo Burnett) reklāmas kompānija. Ar šo 1954. gada kampaņu tika pilnībā mainīts šī zīmola tēls - līdz tam Marlboro tika pasniegtas kā cigaretes dāmām, taču ar šo kampaņu tās tika pozicionētas kā cigaretes vīriešiem. Bija vairāki Marlboro vīra varianti, taču populārākais izrādījās kovbojs, šo tēlu zīmols izmanto vēl mūsdienās. 

[[Kategorija:Zāles]]

[[Kategorija:Mērvienības]]
[[Kategorija:Temperatūra]]

{{Artikulācijas veids}} 
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

[[Kategorija:Operētājsistēmas]]
[[Kategorija:GeoWorks]]

'''Ūdeņraža saite''' ir īpašs [[ķīmiskā saite|ķīmiskās saites]] veids, kas iespējams [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atoma]] sevišķo īpašību dēļ. Tā kā tam nav [[elektrons|elektronu]] čaulas starp [[atoma kodols|kodolu]] un [[vērtības elektroni]]em, ūdeņraža vienīgais valences elektrons atrodas tieši kodola iedarbības sfērā. Ja ūdeņraža atoms ir savienojies ar kādu stipri [[elektronegativitāte|elektronegatīvu]] atomu (piemēram, [[skābeklis|skābekli]], [[slāpeklis|slāpekli]] vai [[fluors|fluoru]]), ūdeņraža elektrons iesaistās [[kovalentā saite|kovalentās saites]] kopīgajā elektronu pārī. Šis pāris tiek novirzīts uz elektronegatīvākā atoma pusi, bet ūdeņraža atoma kodols ([[protons]]) ar savu pozitīvo [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] var iedarboties ar kāda cita atoma nesaistošo elektronu pāri. Šādi iedarboties var tikai ūdeņradis, jo citu [[ķīmiskais elements|elementu]] atomu pozitīvie kodoli ir ekranēti ar kodolam tuvajām aizpildītajām elektronu čaulām.

'''27. jūnijs''' ir gada 178. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (179. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 187 dienas.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,<br /> oktadekān-1-ols,<br /> oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C<sub>18</sub>H<sub>38</sub>O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 210&nbsp;°C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4&nbsp;°C—59,8&nbsp;°C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210&nbsp;°C—330&nbsp;°C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Pirmsjāņu vikitikšanās
| datums     = {{dat|2017|6|21}}
| laiks      = 18.30—21.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Kārtējā sanāksme
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|silraks}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
}}

'''Ārējās sekrēcijas dziedzeri''' jeb '''eksokrīnie dziedzeri''' ir [[dziedzeris|dziedzeri]], kuri veido sekrētu un izdala to caur kanāliņu sistēmu uz [[Epitēlijaudi|epitēlija]] virsmas.<ref>Young B, Woodford P, O'Dowd G (2013). ''Wheater's Functional Histology: A Text and Colour Atlas'' (6th ed.). Elsevier. p. 95. {{ISBN|978-0702047473}}</ref> Ārējās sekrēcijas dziedzeri ir, piemēram, [[Siekalu dziedzeri|siekalu]], [[Asaru dziedzeris|asaru]], [[Piena dziedzeris|piena]], [[Tauku dziedzeris|tauku]] dziedzeri. Eksokrīnie dziedzeri ir viens no diviem dziedzeru tipiem, kas sastopami cilvēka ķermenī. Otrs veids ir [[Endokrīns dziedzeris|endokrīnie dziedzeri]], kas sekrētu izdala tieši [[Asinis|asinīs]]. [[Aknas]] un [[aizkuņģa dziedzeris]] ir gan eksokrīni, gan endokrīni orgāni.

'''Origami''' ({{val-ja|折り紙}}, ''orikami'' — ‘papīra locīšana’) ir [[māksla]]s veids, kurā no [[papīrs|papīra]] tiek izlocīti dažādi priekšmeti. Parasti tiek izmantotas kvadrātiskas papīra loksnes. Mērķis ir iegūt [[estētika|estētiski]] skaistas figūras. Origami radās 17. gadsimtā [[Japāna|Japānā]], ārpus Japānas popularitāti ieguva 19. gadsimta vidū. Tiklīdz vairs nenotiek tikai papīra locīšana, bet arī tā griešana, tad tas ir [[kirigami]]. Iespējams, vislabāk zināmais origami modelis ir papīra dzērve. 

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Hollars''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  The Hollars poster.jpg
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džons Krasinskis]]
 |  producents = 
* Džons Krasinskis
* [[Bens Nīrns]]
* [[Toms Raiss]]
* [[Elisona Sīgera]]
 |   scenārijs = [[Džeimss S. Strouss]]
 |     aktieri = 
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Margo Martindeila]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džons Krasinskis]]
 |      mūzika = [[Džošs Riters]]
 |   operators = 
 |     montāža = 
 |     studija = 
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Sunday Night]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|8|26|ASV|}}
 |      ilgums = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hollars-2016|title=The Hollars|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thehollars.htm|title=The Hollars (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = 
 |        imdb = 
}}
'''''The Hollars''''' ir 2016. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džons Krasinskis]]. Citas lomas atveido [[Šarlto Koplijs]], [[Čārlijs Dejs]], [[Margo Martindeila]], [[Ričards Dženkinss]] un [[Anna Kendrika]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

'''Nadals''' var būt:

'''Mazais ganiņš un viņa brīnišķais ceļojums''' ir latviešu grafiķa un bērnu grāmatu autora [[Alberts Kronenbergs|Alberta Kronenberga]] grāmata, kas izdota 1931. gadā. 

gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5&nbsp;g/cm<sup>3</sup>.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535&nbsp;g/cm<sup>3</sup>.

[[Kategorija:Kazuārveidīgie]]

{{Coord|40|45|21|N|73|59|11|W|region:US_type:landmark|display=title}}

{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

'''Ģeometriskā modelēšana''' ir [[Lietišķā matemātika|lietišķās matemātikas]] un [[skaitļošanas ģeometrija]]s nozare, kas pēta metodes un [[Algoritms|algoritmus]] figūru matemātiskam aprakstam.

'''Dabiskā vide''' jeb vienkārši '''vide''' ir [[fizika|fizikālo]], [[ķīmija|ķīmisko]] un [[bioloģija|bioloģisko]] faktoru kopums, kas ietekmē [[organisms|organismus]] vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka [[atmosfēra]], [[klimats]], [[reljefa forma]]s, [[hidrosfēra]], [[okeāns]] un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta [[ekoloģija]]. Savukārt visu [[Zeme]]s apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par [[biosfēra|biosfēru]]. [[Ģeohronoloģija]] ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, [[globālā sasilšana]].

{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Janīna Sokolova
|     vārds_orig = ''Яніна Соколова''
|         attēls = Yanina_Sokolova_January_2019.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Janīna Sokolova 2019. gadā
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Zaporižja|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|   nodarbošanās = [[žurnāliste]], [[aktrise]], [[blogeris|blogere]]
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 2000-pašlaik
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 2
|     alma_mater = Zaporižjas Nacionālā universitāte<br />Kijivas Nacionālā teātra, kino un televīzijas universitāte
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Janīna Sokolova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Яніна Михайлівна Соколова''; dzimusi {{dat|1984|3|6}}) — [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Žurnālists|žurnāliste]], sabiedriskā aktīviste, [[Blogeris|blogere]]. Programmas ''Рандеву'' autore un vadītāja [[5 kanal|Kanālā 5]], pārvaldītie kanāli vietnē [[YouTube]] — ''Вечер с Яниной Соколовой'' un ''Yanina Sokolova''. Onkoloģijas pacientu palīdzības projekta ''Я, Ніна'' dibinātāja,<ref>{{Atsauce|title="Я, Ніна": Проект, який змінить ставлення соціуму до онкохворих {{!}} Кіно з Яніною Соколовою|url=https://www.youtube.com/watch?v=hJePexcgVwk|accessdate=2022-12-22|language=lv-LV}}</ref> "HeforShe" mediju vēstniece Ukrainā, [[Donbasa karš|Apvienoto spēku operācijas Donbasā]] brīvprātīgā.

{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Šotas Rustaveli Tbilisi starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = თბილისის შოთა რუსთაველის სახელობის საერთაშორისო აეროპორტი
| attels                     = 
| attela-platums             = 
| paraksts                   = 
| attels2                    = Tbilisi airport 1.jpg
| attela2-platums            = 
| paraksts2                  = 
| IATA                       = TBS
| ICAO                       = UGTB
| FAA                        = 
| LID                        = 
| karte                      = Gruzija
| kartes_paraksts            = 
| karte_alt                  = 
| kartes_izmērs              = 
| reljefa_karte              = 
| plat_d = 41  | plat_m  = 40 | plat_s = 09 | plat_NS = N
| gar_d  = 44  | gar_m   = 57 | gar_s  = 17 | gar_EW  = E
| coordinates_region         = 
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        = 
| ipasnieks                  = 
| operators                  = ''[[TAV Airports]] Holding''
| apkalpo                    = {{vieta|Gruzija|Tbilisi}}
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Gruzija|Tbilisi}}
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| metric-elev                = Y
| elevation-f                = 1624
| elevation-m                = 495
| majas_lapa                 = {{url|http://tbilisiairport.com/}}
|                  r1-number = 13R/31L
|                r1-length-f = 9843
|                r1-length-m = 3000
|                 r1-surface = [[betons]]
|                 metric-rwy = Y
|                  h1-number = H1
|                h1-length-f = 98
|                h1-length-m = 30
|                 h1-surface = asfaltbetons
|                  r2-number = 13L/31R (slēgts)
|                r2-length-m = 2500
|                 r2-surface = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           = 3 692 202 (2019. gadā)
| lidojumu_skaits            = 
| krava                      = 
}}

{{Nosaukums slīprakstā|string=Lady Gaga}}

{{Commonscat|Summer}}

{{Rakstnieka infokaste
|           platums = 
|             vārds = Hanss Kristians Andersens 
|        vārds_orig = ''Hans Christian Andersen''
|            attēls = HCAndersen.jpeg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = 
|           dz_gads = 1805
|        dz_mēnesis = 4
|          dz_diena = 2
|          dz_vieta = {{vieta|Dānija|Odense}}
|            m_gads = 1875
|         m_mēnesis = 8
|           m_diena = 4
|           m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|      dzīves_vieta = 
|         pilsonība = 
|           tautība = [[dāņi|dānis]]
|           dzimums = 
|            vecāki = 
|             brāļi = 
|             māsas = 
|      dzīvesbiedrs = 
|             bērni = 
|          paraksts = Hans Christian Andersen Signature.svg
|        pseidonīms = 
|      nodarbošanās = [[rakstnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[dāņu valoda]]
|           periods = 
|             žanri = [[pasaka]], [[bērnu literatūra]]
|            temati = 
|      lit virzieni = 
|  slavenākie darbi = "[[Mazā nāriņa]]"<br />"[[Sniega karaliene]]"<br />"[[Neglītais pīlēns]]"<br />"[[Lakstīgala (pasaka)|Lakstīgala]]"<br />"[[Ķeizara jaunais tērps]]"
|       ietekmējies = [[Ludvigs Holbergs|Ludviga Holberga]], [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]], [[Heinrihs Heine|Heinriha Heines]], [[brāļi Grimmi|brāļiem Grimmiem]]
|        ietekmējis = 
|        alma_mater = 
|       apbalvojumi = 
|          piezīmes = 
|       kategorijas = 
}}

'''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

{{saistīts teksts+}}
{{noformējums+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Glock 17-removebg-preview.png
|paraksts           = ''Glock 17'' "pirmās paaudzes" pilna izmēra modelis, ko 1985. gadā pieņēma Norvēģijas apbruņojumā ar apzīmējumu P80
|nosaukums          = ''Glock''
|valsts             = {{AUT}}
|tips               = 
* [[pusautomātiskā pistole]]
* [[automātiskā pistole]] (''Glock 18'')
|konstruktors       = [[Gastons Gloks]]
|konstruktori       = 
|ražotājs           = ''[[Glock (uzņēmums)|Glock Ges.m.b.H.]]''
|ražošanā           = 1982–pašlaik
|bruņojumā          = 
|patronu_tips       = 
* [[9×19mm Parabellum]]
* [[10mm Auto]]
* [[.22 LR]]
* [[.357 SIG]]
* [[9x17 mm]]
* [[.40 S&W]]
* [[.45 ACP]]
* [[.45 GAP]]
|darbības_princips  = 
|šaušanas_ātrums    = 375 m/s (Glock 17, 17C, 18, 18C)<ref>{{grāmatas atsauce |last=Dockery |first=Kevin |author-link=Kevin Dockery (author) |url=https://books.google.com/books?id=8RxJxY7wQn0C&pg=PA188 |title=Future Weapons |page=188 |location=New York |publisher=Penguin |year=2007 |isbn=978-0-425-21750-4 |access-date=1 January 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160122133731/https://books.google.com/books?id=8RxJxY7wQn0C&pg=PA188 |archive-date=22 January 2016 |dead-url=yes}}</ref>
|sākuma_ātrums      = 
|attālums           = 50 metri (Glock 17, 17C, 18, 18C)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tuffsteel.com/Glock_Pages/glock18.htm |title=Glock 18 |year=2004 |website=Tuffsteel Manufacturing |access-date=27 November 2010 |dead-url=yes|archive-url=https://web.archive.org/web/20101127154842/http://www.tuffsteel.com/Glock_Pages/glock18.htm |archive-date=27 November 2010}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.enemyforces.net/firearms/glock17.htm |title=Glock 17 |website=EnemyForces.net |access-date=26 December 2010 |dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20101216195743/http://enemyforces.net/firearms/glock17.htm |archive-date=16 December 2010}}</ref>
|masa               = 
|garums             = 
|stobrs             = 
|pārlādes_sistēma   = 
|patronas_aptverē   = 6, 10, 13, 15, 17, 19, 24, 31, 33, 40,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.etsgroup.us/ETS-40-round-9mm-mag-fits-Glock-17-18-19-26-p/glk-18-40.htm |title=ETS 40 round (9mm) mag, fits Glock 17, 18, 19, 26, 34 |website=Elite Tactical Systems Group}}</ref> 50 un 100<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://betaco.com/beta-mag-magazine-9mm-glock-clear/ |title=BETA MAG Magazine 9MM Glock Clear |website=The Beta Company}}</ref> patronu [[magazīna|aptveres]]
|tēmēklis           = 
|versijas           = 
|daudzums           = 
}}
'''Gloka pistole''' jeb '''gloks''' ir pusautomātiskais tuvsniedzamības šaujamierocis, ko ražo Austrijas uzņēmums [[Glock (uzņēmums)|Glock]]. Pirmo gloka modeli — [[Glock 17]] — sāka ražot 1982. gadā.

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=39,8&nbsp;°C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

{{jāuzlabo|Noformējums, enciklopēdiskais stils}}

'''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

'''Džodrela Benka observatorija''' (''Jodrell Bank Observatory''), sākotnēji '''Džodrela Benka eksperimentālā stacija''' (''Jodrell Bank Experimental Station''), ir [[observatorija]], kurā atrodas vairāki [[radioteleskops|radioteleskopi]]. Tā ir [[Mančestras Universitāte]]s Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas [[Češīra|Češīras grāfistē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hameleons
| abbreviation = Cha
| name_latin = Chamaeleon
| RA = 11
| dec = −80 
| areatotal = 132
| arearank = 79. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cha''
| starmagnitude = 4,05
| neareststarname = ''α Cha''
| stardistance = 63,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Muša (zvaigznājs)|Muša]]<br />[[Kuģa Ķīlis]]<br />[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]<br />[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]<br />[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]<br />[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sestdienas vakara drudzis
| operators = 
| attēls = Saturday night fever movie poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Bedems]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Kārena Gornija]]
| mūzika = * ''[[Bee Gees]]''
* [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''Saturday Night Fever''
| studija = ''Robert Stigwood Organization''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|12|16}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|237,1 miljoni}}
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Sestdienas vakara drudzis"''' ({{Val|en|Saturday Night Fever}}) ir 1977. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Bedems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]] un [[Kārena Gornija]]. Filma balstīta uz [[Niks Kons|Nika Kona]] 1976. gada rakstu ''Tribal Rites of the New Saturday Night'' ''[[The New York Times]]'' avīzē.

{{nosaukums slīprakstā|string=Malaysia Airlines}}
{{līdzīgs|Malaysia Airlines reiss 17}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Malaysia Airlines'' reiss 370
 | occurrence_type = 
 | image           = Boeing 777-200ER Malaysia AL (MAS) 9M-MRO - MSN 28420 404 (9272090094).jpg
 | caption         = Pazudusī lidmašīna 9M-MRO Šarla de Golla lidostā 2011. gadā
 | date            = {{dat|2014|3|8|N|bez}}
 | summary         = 
 | site            = 
 | coordinates     = <!-- Please do not add coordinates unless the accident site is confirmed, as it is all speculation at this point. -->
 | aircraft_type   = [[Boeing 777|Boeing 777-2H6ER]]
 | operator        = ''[[Malaysia Airlines]]''
 | tail_number     = 9M-MRO
 | passengers      = 227
 | crew            = 12
 | fatalities      = 
 | injuries        =
 | survivors       = 
 | origin          = {{vieta|Malaizija|Kualalumpura}}
 | destination     = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
}}
'''''Malaysia Airlines'' reiss 370''' ir pazudusi [[Malaizija]]s lidsabiedrības ''[[Malaysia Airlines]]'' ''[[Boeing 777]]'' pasažieru lidmašīna ar 227 pasažieriem un 12 apkalpes locekļiem.<ref name=BBC>{{ziņu atsauce|title=Malaysia Airlines 'loses contact with plane'|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-26492748|accessdate=8 March 2014|newspaper=[[BBC]]|date=8 March 2014}}</ref> Pazušanas iemesli nav zināmi un tiek izmeklēti.<ref name=BBC /><ref name="usatoday">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/story/news/world/2014/03/07/malaysia-airlines-beijing-flight-missing/6187779/|title=Beijing-bound flight from Malaysia missing|publisher=USA TODAY|accessdate=7 March 2014}}</ref><ref name="ct">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.chicagotribune.com/news/nationworld/chi-malaysia-plane-missing-20140308,0,412921.story|title=Malaysia Airlines says 'fearing the worst' for missing jet|work=Chicago Tribune|date=12:37 a.m. CST, March 9, 2014|accessdate=9 March 2013|archiveurl=https://archive.today/20140308220100/http://www.chicagotribune.com/news/nationworld/chi-malaysia-plane-missing-20140308,0,412921.story|archivedate={{dat|2014|03|08||bez}}}}</ref>

'''Estrogēni''' ir hormonu grupa, kam ir nozīme [[menstruālais cikls|menstruālajā ciklā]] un reprodukcijā. Tie ir galvenie sieviešu [[dzimumhormoni]]. Lai gan šis hormons zināmā apjomā izstrādājas arī vīrieša organismā, būtiski lielāks estrogēnu (precīzāk, [[estradiols|estradiola]]) daudzums ir sievietēm. Dabiskie estrogēni ir [[steroīdhormoni]], bet sintētiskie ir nesteroīdie. Estrogēni ir atrodami visos [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekos]], kā arī daļai [[Kukaiņi|kukaiņu]]. Estrogēni tiek lietoti arī kā [[hormonālā kontracepcija]], hormonu aizstājējterapijā sievietēm pēc [[menopauze|menopauzes]], kā arī [[Transseksuāļi|transseksuāļiem]]. Līdzīgi kā visi steroīdie hormoni, tie difundē caur šūnas membrānu. Nonākot šūnā, tie piesaistās un aktivē estrogēna receptorus, kas tālāk regulē dažādu [[Gēns|gēnu]] ekspresiju.<ref>Whitehead SA, Nussey S (2001). ''[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK22/?depth=10 Endocrinology: an integrated approach]''. Oxford: BIOS: Taylor & Francis. {{ISBN|1-85996-252-1}}.</ref>  Estrogēni ietekmē sievietes krūšu attīstību, menstruālo ciklu, intīmo veselību un [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Visaktīvākais no estrogēniem ir [[estradiols|estradiols.]]

'''100 000 000''' ('''simts miljoni''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 999 un 100 000 001. 
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 10<sup>8</sup>. To raksta kā 100,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000.000 (Vācijā).

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Šprē
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Šprē
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Spree
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Sprjevja
| citvaloda1        = wen
| citvaloriģin1     = Sprjewja
| valsts2           = Čehija
| citnosaukums2     = Sprēva
| citvaloda2        = cs
| citvaloriģin2     = Spréva
| attēls            = Berlin-friedrichshain osthafen 20050922 437.jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Šprē [[Berlīne|Berlīnē]]
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = [[Augšlauzica]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Hāfele]]
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 400
| garums_latvijā    = 
| iztekas_augstums  = 430
| ietekas_augstums  = 29
| kritums           = 
| caurtece          = 36
| gada_notece       = 
| baseins           = 9793
| baseins_latvijā   = 
| pietekas          = 
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Šprē''' ({{val|de|Spree}}, {{val|wen|Sprjewja}}, {{val|cs|Spréva}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Saksija|Saksijā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgā]] un [[Berlīne|Berlīnē]]). [[Hāfele]]s kreisā krasta pieteka. Izteka [[Lauzicas kalni|Lauzicas kalnos]] netālu no [[Čehija]]s robežas. Tek caur [[Šprēvalde|Šprēvaldi]] — daļēji [[sorbi|sorbu]] apdzīvotu apvidu. Tek cauri [[Berlīne]]s centram un tās rietumos ietek [[Hāfele|Hāfelē]]. Upes nosaukums, iespējams, radies no [[slāvi|slāvu]] cilts [[sprevjāni|sprevjānu]] vārda, kuri šeit dzīvoja 8. gadsimtā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Die Gewässernamen Brandenburgs|url=https://www.worldcat.org/oclc/37113207|publisher=Verlag Hermann Böhlaus Nachfolger|date=1996|location=Weimar|isbn=3-7400-1001-0|oclc=37113207|first=Gerhard|last=Schlimpert}}</ref>

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Lidija Doroņina-Lasmane
|     vārds_orig = 
|         attēls = Lidija Doroņina-Lasmane in 2015.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Lidija Doroņina-Lasmane 2015. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ulmales pagasts]], {{LAT}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = Latviete
|  nodarbošanās = 
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Mihails Doroņins
|          bērni = meita Ārija
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Lidija Doroņina-Lasmane''' (dzimusi '''Lidija Lasmane''' {{dat|1925|7|28}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[disidenti|disidente]], PSRS okupācijas laika pretošanās kustības dalībniece.

'''Guanči''' ({{val|es|Guanche}}) jeb '''Kanāriju salu aborigēni''' ir mūsdienās izzudušie [[Kanāriju salas|Kanāriju salu]] pamatiedzīvotāji, kas runāja [[guanču valoda|guanču valodā]]. Šaurākā nozīmē guanči ir tikai [[Tenerife]]s pamatiedzīvotāji (nosaukuma izcelsme ''Guan'' — cilvēks un ''Achinet'' — Tenerife). Pārējo Kanāriju salu iedzīvotājiem ir savi vēsturiskie nosaukumi, un to kultūras tradīcijas ievērojami atšķīrās.

{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Šlavs
|     vārds_orig = ''Karl Schlau''
|         attēls = Karl Schlau.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Kārļa Šlava portrets.
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

[[Kategorija:Purvi]]
[[Kategorija:Vācijas hidrogrāfija|Purvi]]

{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 94
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 24
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pu
|             atommasa = [244]
|   valences elektroni = [Rn]5f<sup>6</sup>7s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; <br />Plutonija paraugi un kvēlojoša plutonija-238 kapsula radioizotopu termoģeneratorā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4''', +5, +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 19 816
|  kušanas temperatūra = 912,5 K (639,4&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 3501 K (3228&nbsp;°C)
}}

{{catmore}}

''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Vēja parks''' ir [[Vēja turbīna|vēja turbīnu]] grupa, kas atrodas tajā pašā vietā, ko izmanto [[Vēja enerģija|elektroenerģijas ražošanai]]. Vēja parku izmēri atšķiras no dažām turbīnām līdz vairākiem simtiem vēja turbīnu, kas aptver plašu teritoriju. Vēja parki var atrasties gan sauszemē, gan atklātā jūrā.

{{jāuzlabo|vajag labāku definīciju}}

{{Commonscat|Pacifists}}

{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Ziemeļblāzma (nozīmju atdalīšana)|Ziemeļblāzma}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ziemeļblāzma
| tips                = stacija
| attēls              = Ziemeļblāzmas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Ziemeļblāzmas stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1933
| slēgta              = 
| citi_nosaukumi      = Rīnuži
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = 
| platformas          = 2
| platformu_tips      = 
| sliežu_ceļi         = 4 (+strupceļi)
| adrese              = 
| latd  = 57| latm  = 2| lats  = 13.47354| latNS  = N
| longd = 24| longm = 6| longs = 39.21114| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (3 km)<br />[[Vecāķi (stacija)|Vecāķi]] (5 km)<br />[[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 13
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

{{Bruņu mašīnas infokaste 
|     nosaukums= Patria Pasi
|        attēls=
|    virsraksts= ''XA-185'' Norvēģijas bruņotajos spēkos
|       apkalpe= 2 (komandieris, vadītājs) + 16 pasažieri
|        garums= 7,35 m
|       platums= 2,9 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= 6—12 mm
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]]
|   sekundārais= 
|       dzinējs= dīzeļdzinējs [[Valmet]] 611 DSBJA (''XA-180'')<br />Valmet 612 DWIBIC  (''XA-200'')
| dzinēja_jauda= 236 ZS — 271 ZS
|ātrums_uz ceļa= līdz 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 17,48 ZS/t
|maks. attālums= 900 km
}}
'''Patria Pasi''' (agrāk zināms kā '''Sisu Pasi''') ir [[Somija|Somijā]] ražots sešu riteņu [[bruņutransportieris]]. Bruņutransportiera koncepcijas pamatā ir viegla lietojamība, vienkārša pamatkonstrukcija un lēta apkope. Pirmās versijas ''XA-180'' masveida ražošana sākās 1984. gadā. To izstrādāja uzņēmums [[Sisu Auto|Sisu]] [[Somijas bruņotie spēki|Somijas bruņotajiem spēkiem]]; eksportēts uz ārvalstīm. Bieži izmantots [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] miera uzturēšanas misijās. Izgatavoti vairāk kā 1200 ''Pasi'' eksemplāri. Mūsdienās ''Pasi'' ražošana ir pārtraukta, tā vietā izstrādāta modulāra bruņu mašīna [[Patria AMV|AMV]] (''XA-360'').

{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls = <br />Skābekļa difluorīda molekulas modelis<br /><br />Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi = 
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF<sub>2</sub>
|                molmasa = 53.996 
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8&nbsp;°C
|   viršanas temperatūra = -144,75&nbsp;°C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0&nbsp;°C)
| izoelektriskais punkts = 
|                   citi = 
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref> 

{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta = 
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{TV seriāla sezonas infokaste
 | bgcolour         = green
 | headercolour     = 
 | fgcolour         = white
 | season_name      = ''Pokémon: Indigo League''
 | image            = 
 | caption          = Pokémon: Indigo League sezonas logo
 | country          = {{flag|Japāna}}
 | num_episodes     = 80 <small>(ASV)</small><br />82 <small>(Japāna)</small>
 | network          = ''[[TV Tokyo]]''
 | first_aired      = {{dat|1997|4|1|N|bez}}
 | last_aired       = {{dat|1999|1|21|N|bez}}
 | dvd_release_date = 
 | region_1         = 
 | region_2         = 
 | region_3         = 
 | region_4         = 
 | region_A         = 
 | region_B         = 
 | region_C         = 
 | prev_season      = 
 | prev_series      = 
 | next_season      = ''[[Pokémon: Adventures on the Orange Islands]]''
 | next_series      = 
 | episode_list     = 
}}

'''Dzeltenā tēja''' pēc savām īpašībām ir diezgan tuva [[zaļā tēja|zaļajai tējai]], tomēr, pateicoties vieglajai [[fermentācija]]i, tējas uzlējumam piemīt viegli dzeltena krāsa. Dzeltenā tēja tiek uzskatīta par elitāru un dārgu tēju, ko līdz pat 20. gs sākumam bija aizliegts izvest no [[Ķīna]]s, par šī likuma pārkāpšanu draudēja nāvessods. 
Dzeltenā tēja tiek ievākta un apstrādāta tikai ar rokām. Tās pagatavošanai tiek izmantoti tikai tējas pumpuri - lai iegūtu vienu kilogramu tējas nepieciešami 25 000 tējas pumpuru. Tējas iegūšanai tiek audzēts salīdzinoši jauns tējas krūms ar izturīgiem, lieliem un sulīgiem zeltaini-zaļas krāsas pumpuriem, nosegtiem ar maigiem, baltiem matiņiem. Dzeltenās tējas sagatavošanas laikā tējas lapas netiek pakļautas augstas temperatūras iedarbībai, tādējādi fermentācija ir diezgan maza.
Dzelteno tēju pagatavo, to aplejot ar 60-70 grādus siltu ūdeni un ļaujot ievilkties apmēram 3 minūtes. Gatavajai tējai piemīt maiga garša un spēcīgs, izsmalcināts aromāts.

{{Citas nozīmes|ciemu|Nereta (nozīmju atdalīšana)|Nereta}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Nereta
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Neretas pagastnams. 2002-07-18.jpg
| image_caption            = Neretas apvienības pārvalde
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2        = [[Neretas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1298
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = 1950
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = 1990
| area_total_km2           = 2,8
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1160&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 1128
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 12 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 18 | longs = 28 | longEW = E
| elevation_m              = 81
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5118
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pulkstenis
| abbreviation = Hor
| name_latin = Horologium
| RA = 3
| dec = -60
| areatotal = 249
| arearank = 58. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Hor''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''GJ 1061''
| stardistance = 11,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Eridāna]]<br />[[Dienvidu Hidra]]<br />[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]<br />[[Zelta Zivs]]<br />[[Greblis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās Valgā ar igauņiem
| datums     = {{dat|2016|9|3}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = Valgas bibliotēka
| apraksts   = Kopīga tikšanās ar igauņiem. Diskusijas par tēmām, kas aktuālas abām kopienām. Sarunu valoda angļu. Izbraukšana no Rīgas ap 9.00. Vakarā atgriešanās Rīgā.
| virtuve    = 
| wifi       = Jā
| adrese     = Aia tänav 12, Valga [http://osm.org/go/0wyET8Xe?layers=T&m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Juhan121}}
# {{u|Kruusamägi}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Voll}}
# {{u|WikedKentaur}}
}}

[[File:World 1914 empires colonies territory.PNG|thumb|Koloniālo un sauszemes impēriju karte visā pasaulē 1914. gadā]]
'''Koloniālisms''' ir kādas nācijas [[suverenitāte]]s paplašināšana ārpus savas teritorijas un politiskas kontroles ieviešana šajā teritorijā, tādējādi izmantojot kolonizētās teritorijas resursus, darbaspēku un iegūstot dažādus citus labumus un priekšrocības. Nereti kolonisti pakļautajai nācijai uzspiež savu valodu, kultūru, sociālās sistēmas atribūtus, morāli, ideoloģiju, reliģiju. Koloniālisms var izpausties [[imperiālisms|imperiālisma]] formā un mēdz būt cieši saistīts ar to. Kolonizācijai var tikt pakļautas nācijas, kuras vēl nav izveidojušas valstiskas formas, kā arī suverēnas valstis. Pēdējā gadījumā kolonizācija var sekot šīs valsts [[okupācija]]i un [[aneksija]]i.

{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Lindsija Loena
 | vārds_orig              = ''Lindsay Lohan''
 | attēls                  = Lindsay Lohan (Headshot).jpg
 | attēla izmērs           = 
 | komentārs               = Lindsija Loena 2012. gadā
 | dz. vārds               = 
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|7|2}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         = 
 | miršanas vieta          = 
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = Aktrise, modele, ierakstu māksliniece
 | darbības gadi           = 1989—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = 
 | bērni                   = 
 | mājaslapa               = 
 | paraksts                = 
 | akadēmijasbalva         = 
 | afibalva                = 
 | arielabalva             = 
 | BFTMAbalva              = 
 | cēzarabalva             = 
 | emibalva                = 
 | filmfarebalva           = 
 | geminibalva             = 
 | zeltapalmaszars         = 
 | zeltateļabalva          = 
 | zeltaglobusabalva       = 
 | zeltaavenesbalva        = 
 | gojasbalva              = 
 | gremībalva              = 
 | iftbalva                = 
 | lorensaolivjēbalva      = 
 | NAACPbalva              = 
 | nacionālāsfilmasbalva   = 
 | SAGbalva                = 
 | tonijasbalva            = 
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = S
}}
'''Lindsija Morgana Loena''' ({{val|en|Lindsay Morgan Lohan}},<ref name="thebiographychannel1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |title=Lindsay Lohan - Biography on Bio |publisher=Thebiographychannel.co.uk |date= |accessdate=2012-10-24 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfas5?url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |archivedate=2012-06-18 }}</ref> {{izrunā|ˈloʊ.ən}};<ref>{{ziņu atsauce |url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |title=AP-News Pronunciation Guide L-R |agency=Associated Press |accessdate=March 13, 2010 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfaqL?url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |archivedate={{dat|2012|06|18||bez}} |deadurl=no }}</ref> dzimusi '''Lindsija Dī Loena''' (''Lindsay Dee Lohan'') {{dat|1986|7|2}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aktrise, modele un ierakstu māksliniece.

{{Aviokompanijas infokaste
| aviokompanija        = ''Polskie Linie Lotnicze LOT''
| logo                 = 
| logo izmērs          = 
| attēls               = 
| attēla izmērs        = 
| attēla paraksts      = 
| IATA                 = LO
| ICAO                 = LOT
| izsaukums            = LOT
| dibināta               = 
| darbību uzsāka         = 
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = 
| citas bāzes            = 
| lojalitātes programma  = 
| aviokompāniju alianse  = 
| flote                  = 
| galamērķi              = 
| sauklis              = 
| mātes kompānija      = 
| galvenā mītne        = 
| vadība               = 
| ieņēmumi             = 
| mājas lapa           = {{URL|lot.com}}
}}

{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   = 
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

{{Sportista infokaste
 |               vārds = Frederiks Molonijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Frederick Moloney''
 |              attēls = 
 |             att_izm = 
 |            paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Frederiks Greiems "Freds" Molonijs
 |              dz_dat = {{dat|1882|8|4}}
 |             dz_viet = [[Otava (Ilinoisa)|Otava]], [[Ilinoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1941|12|24}}
 |            mir_viet = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = 
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 bronza
 |         os_lab sasn = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = 
 |             dzimums = V
 |           atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula = 
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H<sub>4</sub>SiO<sub>4</sub>
|              molmasa = 95,988
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiO<sub>x</sub>(OH)<sub>4-2x</sub>]<sub>n</sub>). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H<sub>4</sub>SiO<sub>4</sub>, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H<sub>2</sub>SiO<sub>3</sub>. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

{{infokaste+}}

{{Commonscat|Domesticated animals|Mājdzīvnisssddeki}}

'''''Nokia Pure''''' ir ''[[sans-serif]]'' [[burtveidols|burtveidolu]] grupa, kuru ''[[Nokia]]'' vajadzībām 2011. gadā izstrādāja [[Londona|Londonā]] bāzētais uzņēmums ''[[Dalton Maag]]''. ''Nokia'' to izmanto digitālajiem medijiem, mobilajās ierīcēs un mobilajā vidē.

{{BioTakso infokaste
|           attēls = Discocyclina sp.jpg
|     att_nosaukums= Diskociklinīda ''Discocyclina sp.''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = 
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Nummulitoidea
|    virsdzimta_lv = Numulītu virsdzimta
|           dzimta = Discocyclinidae
|        dzimta_lv = Diskociklinīdas
|         binomial = Discocyclinidae <small>Galloway, 1928</small>
|        izplatība = 
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Diskociklinīdas''' (''Discocyclinidae'') ir izmirušu [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1928. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. Šīs dzimtas pārstāvji dzīvoja [[Paleogēns|paleogēna]] periodā no vidējā [[Paleocēns|paleocēna]] līdz augšējam [[Eocēns|eocēnam]].

[[Kategorija:Programmēšana]]

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Ligūrija
 | official_name           = ''Liguria''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Palazzo della regione Liguria Genoa.jpg
 | imagesize               = 
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Liguria.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Liguria.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Dženova]]
 | largest_city            = [[Dženova]]
 | official_language       = 
 | spoken_language         = 
 | image_map               = Liguria in Italy.svg
 | mapsize                 = 
 | map_caption             = 
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = 1948
 | government_footnotes    = 
 | government_type         = 
 | governing_body          = 
 | leader_party            = 
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Džovanni Toti
 | area_footnotes          = 
 | area_magnitude          = 
 | area_total_km2          = 5418.21
 | area_land_km2           = 
 | area_water_km2          = 
 | area_water_percent      = 
 | area_rank               = 
 | elevation_max_m         = 
 | elevation_min_m         = 
 | population_footnotes    = 
 | population_total        = 1501223
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         = 
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.liguria.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-42
 | footnotes               = 
}}

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>10</sub>CH<sub>3</sub>
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=216,2&nbsp;°C
}}

'''Algādzis''' bija [[muiža]]s [[strādnieks]], kas strādāja par noteiktu dienas vai nedēļas algu. Algādži (''medelinge'') parādās [[Vidzeme]]s muižu vēstures avotos, sākot ar [[14. gadsimts|14. gadsimtu]]. Par algādžiem gāja vaļinieki, iebūvieši un citi zemnieki, kam dzimtkungs atļāva iet peļņā. Pilsētās dzīvojošie algādži strādāja kā apkārtnes laukos, tā arī pilsētā, galvenokārt preču transportā un būvdarbos.

{{Commonscat|Dagda}}

'''Mālpils viduslaiku pils''' jeb '''Lemburgas pils''' ({{val-de|Schloß Lemburg}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums [[Mergupe]]s labajā krastā [[Mālpils|Mālpilī]] pie senā [[Siguldas viduslaiku pils|Siguldas]]-[[Lielvārdes viduslaiku pils|Lielvārdes]] ceļa. Līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi atsevišķi pils mūra fragmenti uzkalnā, uz kura tagad atrodas ciema estrāde.

{{citas nozīmes|Juglas ezera pieteka|Strazdupīte|Strazdupīte}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Gaiļupīte jeb Strazdupīte
|attēls=Strazdupīte (2).jpg
|paraksts=Gājēju celiņš gar Strazdupīti Juglas apkaimē
|garums=2,8
|baseins=2,2
|gada_notece=
|izteka=[[Gaiļezers]]
|ieteka=[[Juglas ezers]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=17 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=22 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=7 | iet_gar_EW=E
}}
'''Gaiļupīte''' (augštecē) jeb '''Strazdupīte''' (lejtecē) ir upe Rīgā. Tā iztek no [[Gaiļezers|Gaiļezera]] un tek cauri [[Mežciems (Rīga)|Mežciemam]] un [[Jugla (Rīga)|Juglai]] uz [[Juglas ezers|Juglas ezeru]]. Sākotnēji upe tecēja caur [[Dambjapurva ezers|Dambjapurva ezeru]], taču 2008. gadā abas upes daļas ar cauruļvadu apvienotas.<ref>[http://www.riga.lv/LV/PostingData/News/2008/5/ezers.htm?Date=23.05.2008 Sākta Dambjapurva ezera apejoša cauruļvada būve]{{Novecojusi saite}}</ref>

'''Integrēšana''' ir [[Integrālis|integrālrēķinu]] pamatdarbība.

{{catmore}}
{{Commonscat|Squamata}}

'''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

[[Kategorija:Irāna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āziju|Irāna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Irāna]]

'''Mērījuma kļūda''' ir starpība starp [[Fizikāls lielums|lieluma]] [[Mērīšana|izmērīto]] un tā patieso skaitlisko vērtību. Kļūda raksturo mērījuma precizitāti.

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Žaļakalnes seņūnija
| native_name = ''Žaliakalnio seniūnija''
| image_skyline = Žaliakalnis, Kaunas, Lithuania - panoramio - VietovesLt (57).jpg
| imagesize = 
| image_caption = 
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag = 
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption = 
| image_map1 = Žaliakalnis.png
| map_caption1 = 
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 7.35
| population_total = 24001
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint = 
| latd = 
| latm = 
| lats =
| latNS = 
| longd = 
| longm = 
| longs =
| longEW = 
| seat_type = Centrs
| seat = 
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 
| parts1 = 
| website = 
}}

'''15. marts''' ir gada 74. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (75. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 291 dienas.

{{Infokaste+}}
'''Džeimss Dīterihs''' ({{val|en|James Dieterich}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Džeimss Dīterihs kopā ar [[Ross Šteins|Rosu Šteinu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.<ref>"Zinātnieki brīdinās par zemestrīcēm un cunami" - Ilustrētā Zinātne, 2005.gada decembra numurs, 28.lpp. </ref>

{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = ''T-1''
| Nosaukums_orig = ''EchoStar T1''
| Attēls = 
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts = 
| Programma =
| KA_veids = mobilo [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma = ''[[LS-1300S]]''
| KA sērijas Nr = 
| Operators = ''[[EchoStar ]]''
| Lielākie_izgatavotāji = ''[[Space Systems/Loral]]''
| Starta_gads            = 2009
| Starts = {{dat|2009|7|1|SK}} 17:52 ''[[UTC]]''
| Nesējs = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]], ''ELA-3''
| Darbības_beigu_datums = 
| Darbības_ilgums
| Beigu_datums = 
| Lidojuma_ilgums = 
| NSSDC_ID = 2009-035A
| Tīmekļa_vietne = http://www.terrestar.com/
| Masa = 6910 kg
| Enerģija = 
| Pārlidojums = 
| Pārlidojuma_datums = 
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass = 
| Ekscentricitāte = 
| Inklinācija = 
| Periods = 24 h
| Apoapsīda = 
| Periapsīda = 
| Apriņķojumi = 
| Orbītā_ieiešanas_dat = 
| KA_iepr = —
| KA_nāk = ''[[TerreStar-2]]''
}}
'''''T-1''''' jeb '''''EchoStar T1''''' (agrākais nosaukums '''''TerreStar-1''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[EchoStar]]'' [[sakaru pavadonis]], kas paredzēts mobilo sakaru nodrošināšanai [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tas orbītā tika palaists 2009. gada jūlijā.

[[Kategorija:Talsu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

[[Kategorija:Politiķi]]
[[Kategorija:Pašnāvnieki]]

{{Commonscat|Arctic|Arktika}}

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Edvīns Mozess
 |      vārds_orig = ''Edwin Moses''
 |          attēls = Edwin Moses 2008.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = Edvīns Mozess 2008. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1955|8|31}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Deitona|2s=Ohaio (štats)}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = 
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=188}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=72}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=1976}}, {{oss|V=1984}}, {{oss|V=1988}})
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 
 |           PR1_d = 
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{MedalCount
|Olimpiskās spēles|2|0|1
|Pasaules čempionāts|2|0|0
|IAAF Pasaules kauss|3|0|0
|Labas gribas spēles|1|0|0
|'''Kopā'''|'''8'''|'''0'''|'''1'''
}}
}}
'''Edvīns Korlijs Mozess''' ({{val|en|Edwin Corley Moses}}; dzimis {{dat|1955|8|31}}) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m/b|400 m barjerskrējienā]], kur bijis [[pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]].

{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|5|2}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Krodziņš "Sveiks, Šveik!", pagrabs
| apraksts   = 
| virtuve    = čehu virtuve un alus
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgR3jz?m=&node=1703777971 (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Voll}}
# anonīma persona #1
# anonīma persona #2
}}

Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

{{BioTakso infokaste
 | platums = 
 | attēls = Eurasian_Rock_Pipit,_Helgoland_1.jpg
 | att_nosaukums =
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Motacillidae
 | dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus petrosus
 | suga_lv = Akmeņu čipste
 | binomial = Anthus petrosus <small>([[George Montagu|Montagu]], 1798)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

{{atsauces+}}

'''Siņhajas revolūcija''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 辛亥革命) bija [[revolūcija]] Ķīnā, kas gāza monarhiju — [[Cjinu dinastija|Cjinu impēriju]]. 

s priesteriene]]
'''Priesteris''' (no {{val|grc|πρεσβύτερος}} (''presbyteros'') — 'vecākais') vai '''priesteriene''' ir [[persona]], kas izpilda un vada [[reliģisks rituāls|reliģiskos rituālus]] un dažkārt tiek uzskatīts par starpnieku starp [[dievs|dievu]], [[dievība|dievībām]] un cilvēkiem. Priesteri ir gandrīz visās reliģijās, tie ir gan [[kristietība|kristietībā]], [[jūdaisms|jūdaismā]], [[sintoisms|sintoismā]], [[hinduisms|hinduismā]] un tā tālāk. [[Islāms|Islāmā]] nav priesteru, jo netiek uzsvērta īpaša starpniecība starp Dievu un cilvēkiem.

{{Personas infokaste
| vārds = Emīlija Plātere
| vārds_orig = ''Emilia Plater''
| attēls = Emilia Plater.PNG
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1806
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 13
| dz_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LTU}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1831
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 23
| m_vieta = Vainežere, [[Krievijas Impērija]]<br />([[Lazdiju rajona pašvaldība]], {{LTU}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = 
| nodarbošanās = muižniece, virsniece
| dzimums = S
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = nē
| citas daļas = 
}}
'''Emīlija Plātere''' ({{val-pl|Emilia Plater}}, {{val-lt|Emilija Pliaterytė}}, {{val-be|Эмілія Плятэр}}; dzimusi {{dat|1806|11|13}}, mirusi {{dat|1831|12|23}}) bija [[Latgale|Latgalē]] uzaugusi poļu, lietuviešu un baltkrievu nacionālā varone un folkloras vācēja. No 1815. gada dzīvoja [[Līksnas muiža|Līksnas muižā]]. Vadījusi poļu patriotu karaspēka vienību [[Latgale|Latgalē]] un [[Lietuva|Lietuvā]], gatavojusies uzbrukt [[Daugavpils]] cietoksnim, pāragri mirusi [[Novembra sacelšanās|poļu sacelšanās]] laikā 1831. gada ziemā.

{{Commonscat|1976 Summer Olympics}}

'''2. janvāris''' ir gada 2. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 363 dienas (364 [[garais gads|garajā gadā]]).

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Frīdrihs Gustavs Mačevskis
| vārds_orig = ''Friedrich Gustav Maczewski''
| attēls = Frīdrihs Gustavs Mačevskis.jpeg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = Siluetzīmējums
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1761
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 10
| dz_vieta = [[Dobele]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]  (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1813
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Ārlavas draudzes novads]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad [[Talsu novads]], {{LAT}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}

{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Advekcija''' ({{val|la|Advectio}} — piegāde) ir [[gaiss|gaisa]] masu pārnese (ar to [[temperatūra|temperatūru]], [[gaisa mitrums|mitrumu]], [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]) horizontālā virzienā atmosfēras spiediena starpības dēļ no vienas vietas uz otru (parasti starp sauszemi un jūru), svarīgs [[klimats|klimata]] veidotājfaktors. Zemes griešanās dēļ galvenā advekcija mērenajos platumos ir virzienā no rietumiem uz austrumiem (ziemeļu puslodē) un no austrumiem uz rietumiem (dienvidu puslodē). Tā nosaka klimatu gandrīz jebkurā mēreno platumu vietā. Tā, piemēram, mēreno jūras klimatu [[Eiropa]]s rietumos nomaina mēreni kontinentālais Austrumeiropā, ko savukārt nomaina kontinentālais Rietumsibīrijas klimats, to nomaina krasi kontinentālais Vidussibīrijas klimats un tam visbeidzot seko mitrais musonu klimats [[Āzija]]s austrumos.

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ted K''
| operators = 
| attēls = Ted K poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Tonijs Stouns]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = [[Šarlto Koplijs]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Ted K''
| studija = * ''Heathen Films''
* ''Hideout Pictures''
* ''Verisimilitude Films''
* ''In Your Face Entertainment''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''Super Ltd''
* ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|3|1|[[71. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2022|2|18|ASV}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Ted K''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Tonijs Stouns]]. Filmā galvenā loma ir [[Šarlto Koplijs|Šarlto Koplijam]], kurš atveido matemātikas brīnumbērnu un teroristu [[Teodors Kačinskis|Teodoru Kačinski]]. Filma atveido notikumus, kas noveda pie viņa aresta.

'''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

{{BioTakso infokaste|binomial=Acer maximowiczianum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer maximowiczianum|suga_lv=Maksimoviča kļava|attēls=Acer maximowiczianum detail2.jpg|attēls2=Acer maximowiczianum1.jpg}}
'''Maksimoviča kļava''' ({{val-la|Acer maximowiczianum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/7|title=Maksimoviča kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113043/https://database.smartgardens.eu/plant/7}}</ref>

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn<sup>2+</sup>,Fe<sup>2+</sup>)<sub>9</sub>Al<sub>2</sub>Si<sub>8</sub>O<sub>24</sub>(OH)<sub>8</sub>
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.698 n<sub>β</sub> = 1.704 n<sub>γ</sub> = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

'''15. marts''' ir gada 74. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (75. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 291 dienas.

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Corvus frugilegus 2.jpg
 | att_nosaukums = 
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = C. frugilegus
 |       suga_lv = Krauķis
 |      binomial = Corvus frugilegus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība = <br />Krauķa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
 |   kategorijas = nē
}}

'''Pirmssokratiķi''' bija pirmie [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofi]], pie kuriem pieskaitāmi [[Taless]], [[Pitagors]], [[Hērakleits]], [[Empedokls]], [[Anaksagors]] un [[Anaksimens]], kā arī agrīnie atomisti [[Leikips]] un [[Dēmokrits]]. [[Atomisms]] ir pati pazīstamākā no visām pirmssokratiķu idejām. Saskaņā ar to pasaule sastāv no mazām, nedalāmām daļiņām.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Hinuklidīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>7</sub>H<sub>13</sub>N
|citi nosaukumi=1-azabiciklo[2.2.2]oktāns
|CAS numurs=100-76-5
|molmasa=111,18
|blīvums=1025
|kušanas temperatūra=157-160&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=100—105&nbsp;°C (pie 4 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]])
|šķīdība ūdenī=viegli šķīstošs
}}
'''Hinuklidīns''' (C<sub>7</sub>H<sub>13</sub>N) ir biciklisks trešējais [[amīni|amīns]], kas uzskatāms par [[slāpeklis|slāpekli]] saturošu [[heterocikli|heterociklisko savienojumu]]. Hinuklidīns ir bezkrāsaina kristāliska viela. Viegli šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Hinuklidīns ir stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]<br />({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{EST}})
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts = 
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = 
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}

{{infokaste+}}
'''Alans Heils''' (''Alan Hale'', dzimis [[1958]]. gadā) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] astronomisko novērojumu veicējs. Heils ir dzimis [[Tačikava|Tačikavā]], [[Japāna|Japānā]], bet uzaudzis [[Alamogordo]], [[Ņūmeksika]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Vēsturē iegājis kā viens no [[Heila—Bopa komēta]]s atklājējiem.

, ar [[Ubuntu Linux|Ubuntu]] un [[Windows Vista]] ieejām]]

{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|Jūrmalas pilsētas daļu|Ķemeri}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ķemeri
| tips                = stacija
| attēls              = Ķemeru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Ķemeru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| slēgta              = 
| citi_nosaukumi      =  
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = Artūrs Mēdlingers
| platformas          = 2
| platformu_tips      = 
| sliežu_ceļi         = 3 + strupceļš
| adrese              = 
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 18.24 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 29 | longs = 22.71 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Sloka (stacija)|Sloka]] (9 km) <br /> [[Tukums I]] (21 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Kūdra (stacija)|Kūdra]] (4 km) <br />[[Smārde (stacija)|Smārde]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 44
}}

'''Taisne''' ir viens no [[ģeometrija]]s pamatelementiem. Taisnes [[definīcija]] ir atkarīga no konkrētās ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]]. Ja ģeometrijas uzbūves pamatā ir [[attālums]] starp diviem [[telpa]]s [[punkts (ģeometrija)|punktiem]], tad taisne ir [[līnija]], kuras [[garums]] ir vienāds ar attālumu starp šiem punktiem.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Vituss Berings
|     vārds_orig = ''Vitus Bering''
|         attēls = ВитусИонассенБеринг.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1681
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Dānija|Horsensa}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1741
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Komandora salas}}
| nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona
|   paraksts     = Signature of Vitus Bering.jpg
}}
'''Vituss Jonasens Berings''' ({{val|da|Vitus Jonassen Bering}}, {{val|ru|Витус Ионассен Беринг}}; dzimis {{dat|1681|8|5}} [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1741|12|19}} [[Komandora salas|Komandora salās]]) bija [[dāņi|dāņu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s jūrnieks, flotes virsnieks un ceļotājs.

{{Cita nozīme|vieglatlēti un basketbolisti|tenisisti|Meriona Džonsa Farkuara}}
{{Basketbolista infokaste
| vārds           = Meriona Džonsa
| attēls          = Marion Jones Sydney 2000.JPEG
| att_izm         = 
| paraksts        = Meriona Džonsa 2000. gadā
<!-- Personas dati -->
| pilns vārds     = 
| dz_dat          = {{dzimšanas datums un vecums|1975|10|12}}
| dz_viet         = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| mir_dat         = 
| mir_viet        = 
| garums          = 178 [[centimetrs|cm]]
| svars           = 68 [[kilograms|kg]]
| iesauka         = 
| poz             = [[saspēles vadītājs]]
| kar_sāk         = [[2010. gads|2010]]
| kar_beig        = 
<!-- Izglītība -->
| vidusskola      = 
| koledža         = 
| augstskola      = 
| universitāte    = [[Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā]]
| izgl iest1      = 
| izgl iest1_nos  = 
<!-- Kluba informācija -->
| kom             = {{flaga|ASV}} [[Talsas "Shock"]]
| numurs          = 20
| līga            = {{flaga|ASV}} [[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]
<!-- Drafts -->
| b_klubs         = 
| drafts          = 
| dr_gads         = 
| dr_līga         = 
| dr_kom          = 
<!-- Bijušie klubi -->
| sezonas         = 
| bij_kom         = 
| pk izmaiņas     = 
<!-- Nacionālā izlase -->
| taut sezonas    = 
| taut            = 
| ni izmaiņas     = 
<!-- Trenera karjera -->
| trenera sezonas = 
| trenera klubi   = 
<!-- Papildinformācija -->
| balv            = 
| slavz           = 
| aģenti          = 
| dzimums         = S
<!-- Medaļas -->
| rādīt_medaļas   = 
| headercolor     = 
| medaltemplates  = 
}}
'''Meriona Džonsa''' ({{val|en|Marion Lois Jones}}; dzimusi {{dat|1975|10|12}} [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijusī [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[vieglatlētika|vieglatlēte]] (sprintere un tāllēcēja), kas diskvalificēta par [[dopings|dopinga]] lietošanu, pašlaik profesionāla [[basketbols|basketboliste]]. Spēlē [[Saspēles vadītājs|saspēles vadītāja]] pozīcijā, {{dat|2010|3|10||bez}} noslēdza līgumu ar [[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]] klubu [[Talsas "Shock"]].

<!--If you add people to this box, please be sure to also add this box to their article!
-->{{Navbox
| name  = Monako valdnieki
| state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}
| title = {{flaga|Monako}} [[Monako]] valdnieki ([[Monako valdnieku uzskaitījums|uzskaitījums]])
| listclass = hlist

{{Senvietas infokaste
| name           = Gardara
| native_name    =  ''Garðar''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Igaliku_Ruinen.JPG
| image_size     = 
| alt            = 
| caption        = Gardaras katedrāles drupas
| map            = 
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        = 
| map_caption    = 
| map_size       = 
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   = 
| relief         = 
| latd  = 60.9871 | latNS  = N
| longd = 45.4229 | longEW = W
| gbgridref      = 
| map_dot_label  = 
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Igaliku]]
| type           = 
| length         = 
| width          = 
| area           = 
| volume         = 
| diameter       = 
| circumference  = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = 12. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       = 
| dependency_of  = 
| occupants      = 
| event          = 
| discovered     = 
| excavations    = no 1830. gada
| archaeologists = 
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      = 
| management     = 
| public_access  = 
| other_designation =
| website        = 
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          = 
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
}}
'''Gardara''' ({{val|dk|Garðar}}) bija [[Grenlande]]s [[vikingi|vikingu]] bīskapa rezidence salas galējos dienvidos. Mūsdienās arheoloģiskais piemineklis atrodas [[Igaliku]] apdzīvotajā vietā.

'''Saltstraumena''' ({{val-no|Saltstraumen}}) ir [[plūdmaiņas|plūdmaiņu]] radīta [[straume]] [[Norvēģija]]s ziemeļos, ap 10 km uz dienvidaustrumiem no [[Būdē]], kas veidojas 3 km garā un 150 m platā [[jūras šaurums|šaurumā]] starp Saltenfjordu, Šestardfjordu un [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]]. 

{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Sāļi]]

'''Amsterdamas metro''' ({{val|nl|Amsterdamse metro}}) ir jaukta tipa [[metro]] un vilciena sabiedriskā transporta sistēma [[Nīderlande]]s galvaspilsētā [[Amsterdama|Amsterdamā]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1977. gadā. Amsterdamas metro pieder Amsterdamas pilsētai.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai ne šeit
| attēls                   = Anywhere-but-here-movie-poster-1999-1020272455.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anywhere But Here''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Veins Vangs]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Elvins Sardžents]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Šons Hatosijs]]
* [[Hārts Bočners]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|11|12||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anywhere-here-film|title=Anywhere But Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anywherebuthere.htm|title=Anywhere But Here|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     =
}}

{{BioTakso infokaste
| attēls = Schizophyllum commune - Nature does pleats.jpg
| att_nosaukums= Jaunas parastās skaldlapītes
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Agaricales
| rinda_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Schizophyllaceae
| dzimta_lv =Skaldlapīšu dzimta
| ģints =Schizophyllum
| ģints_lv =Skaldlapīšu ģints
| suga =S. commune
| suga_lv =Parastā skaldlapīte
| binomial =Schizophyllum commune
| kategorijas =nē
}}
'''Parastā skaldlapīte''' (''Schizophyllum commune'') ir Latvijā ļoti bieža maza [[skaldlapīšu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi pēc apstrādes [[ēdamās sēnes|ir ēdami]], taču koksnainuma dēļ ar citām sēnēm bagātos reģionos pārtikā tiek lietoti reti.

{{Commonscat|Extinct Reptilia}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāna jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]
[[Kategorija:Čukotkas autonomais apvidus]]

{{Commonscat|Popular psychology}}

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Dzidra Rinkule-Zemzare
|             attēls = 
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|            dz_gads = 1920
|         dz_mēnesis = 07
|           dz_diena = 08
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|             m_gads = 2007
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 04
|            m_vieta = 
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = 
|            dzimums = S
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = skolotāja
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods = 1950~2000
|              žanri = [[bērnu literatūra]], stāsti 
|             temati = 
|       lit virzieni = [[dzeja]], [[proza]]
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = Pastariņa prēmija
|           piezīmes = 
|        kategorijas = 
}}
'''Dzidra Rinkule-Zemzare''' (īstajā vārdā '''Dzidra Zemzare''',<ref name="makslinieki.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.makslinieki.lv/profile/261/ |title=Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=datu bāze Mākslinieku reģistrs |publisher=Latvijas Radošo savienību padome |date= }}</ref> dzimusi {{dat|1920|07|08}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=485.—486}}</ref> mirusi {{dat|2007|11|04}})<ref name="apollo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apollo.lv/zinas/mirusi-slavena-bernu-gramatu-autore-dzidra-rinkule-zemzare/368164 |title=Mirusi slavenā bērnu grāmatu autore Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=apollo.lv |publisher=SIA Sanoma Latvia |date={{dat|2007|11|07|SK}} }}</ref> bija latviešu [[dzejniece]], pazīstama kā bērnu grāmatu autore un savu grāmatu ilustratore.<ref name="makslinieki.lv"/>

{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Ūdenskrituma infokaste
| name = Smolares ūdenskritums
| photo = SmolareWaterfall.JPG
| photo_width = 
| photo_caption = 
| map = Ziemeļmaķedonija
| map_width = 
 |  latd = 41 |  latm = 21 |  lats = 55 |  latNS = N
 | longd = 22 | longm = 53 | longs = 57 | longEW = E
| region = 
| source = 
| coords_ref = 
| location = [[Belasicas kalni]], {{MKD}}
| type = 
| elevation = 
| height = 39,5 m
| height_longest = 
| number_drops = 
| width = 
| average_width = 
| watercourse = 
| average_flow = 
| world_rank = 
}}
'''Smolares ūdenskritums''' ({{val|mk|Смоларски Водопад}}) ir augstākais [[ūdenskritums]] [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijā]], tā augstums ir {{nobr|39,5 metri}}. Ūdenskritums atrodas [[Belasicas kalni|Belasicas kalnu]] ziemeļu nogāzē Lomnicas upē, netālu no Smolares ciema, {{nobr|600 metrus}} virs jūras līmeņa.

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas baznīca (2010.gada 23.maijs)
| source         = {{own}}
| date           = 
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     = 
| other_versions = 
}}

— [[botulisms|botulisma]] izraisītājas]]
'''Mikroorganismi''' ({{val|el|μικρός}} (''mikros'') — ‘mazs’ + ‘organismi’), '''mikrobi''' jeb '''sīkbūtnes'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=s%C4%ABkb%C5%ABtne&list=s%C4%ABkb%C5%ABtne&lang=LV |title= sīkbūtne |publisher= Akadēmiskā terminu datubāze |accessdate= 2020. gada 22. jūnijā}}</ref> ir tik ļoti mazi [[organisms|organismi]], ka tos nav iespējams saskatīt ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]], bet tikai ar [[mikroskops|mikroskopu]]. Mikroorganismi kļūst saredzami ar neapbruņotu aci tikai tad, ja tie ļoti savairojas, piemēram, [[raugs|raugi]] nefiltrētā [[alus|alū]], [[tējas sēne]] (kas patiesībā ir raugu un [[baktērijas|baktēriju]] simbiotiska sabiedrība, nevis atsevišķa sēņu suga) vai [[Gļotas|gļotu]] slānis uz kanalizācijas caurulēm. No šo būtņu mazajiem izmēriem arī cēlies to nosaukums. Ikdienas valodā tas ir sinonīms [[vienšūnas organisms|vienšūnas organismiem]]. Mikroorganismu pasaule ir ārkārtīgi daudzveidīga. Pie tiem pieder [[baktērijas]], [[aktinomicētes]], mikroskopiskās [[sēnes]], mikroskopiskās [[aļģes]], [[vienšūņi]] un [[vīruss|vīrusi]].

'''Šūnu teorija''' ir viens no vispārpieņemtajiem [[bioloģija|bioloģijas]] pieņēmumiem, apgalvojošs, ka [[Flora|floras]], [[Fauna|faunas]] un citu dzīvo [[Organisms|organismu]] uzbūves un attīstības princips ir vienāds, kurā [[šūna]] tiek uzskatīta kā dzīvo organismu vienots struktūras elements. 

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms = 
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī = 
|           Mlapa = 
|         Dzimums = V
}}

{{coord|59|19|29.54|N|18|6|2.61|E|region:SE|display=title}}

'''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

'''Osteoklasts''' ir daudzkodolaina [[šūna]], kas atrodas [[Kaulaudi|kaulaudos]]. Osteoklasti izdala aktīvus [[Enzīms|enzīmus]] un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē [[Epitēlijķermenīši|epitēlijķermenīšu]] izdalītais [[parathormons]] — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 [[monocīti]]em un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.<ref name=WHEATERS2006p337>{{cite book|last=Young |first=Barbara |last2=Heath |first2=John W. |last3=Stevens |first3=Alan |last4=Burkitt |first4=H. George |title=Wheater's functional histology: a text and colour atlas |year=2006 |publisher=Churchill Livingstone/Elsevier |location=Edinburgh |isbn=978-0-443-06850-8 |edition=5th |page=}}</ref>

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Sendenī bazilika
| native_name           = ''Basilique Saint-Denis''
| image                 = Saint-Denis - Basilique - Extérieur façade ouest.JPG
| image_size            = 
| caption               = Bazilikas rietumu fasāde
| map_type              = Francija
| map_size              = 
| latd  = 48 | latm  = 56 | lats  =  8 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 21 | longs = 35 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  = 
| region                = 
| location              = {{vieta|Francija|Parīze|Sendenī}}
| consecration_year     = 
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     = Aktīvs
| heritage_designation  = 
| leadership            = 
| website               = 
| architecture          = 
| architect             = 
| architecture_type     = 
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]]
| general_contractor    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 
| year_completed        = 1144
| construction_cost     = 
| specifications        = 
| capacity              = 
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| dome_quantity         = 
| dome_height_outer     = 
| dome_height_inner     = 
| dome_dia_outer        = 
| dome_dia_inner        = 
| minaret_quantity      = 
| minaret_height        = 
| spire_quantity        = 
| spire_height          = 
| materials             = 
| embedded              = 
}}
'''Sendenī bazilika''' ({{val|fr|Basilique Saint-Denis, Basilique royale de Saint-Denis}}) ir benediktiešu [[abatija]]s baznīca [[Sendenī]], [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Arhitektūras vēsturē iegājusi kā pirmā lielā celtne, kas uzcelta [[gotiskā arhitektūra|gotikas stilā]]. Paraugs lielai daļai 12. gadsimta nogalē celtajām gotikas katedrālēm Francijā.

{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Skopje
 | native_name              = ''Скопје''
 | settlement_type          = 
 | other_name               = 
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = {{photomontage
| photo1a = Skopje view from Kale 3.jpg
| photo2a = СК Old Bridge, Skopje (33745349220).jpg
| photo2b = Куршумли Ан (Стара Скопска чаршија).jpg
| photo3a = Iglesia de San Clemente, Skopie, Macedonia del Norte, 2014-04-17, DD 03.jpg
| photo3b = Поглед кон Сули Ан и Старата скопска чаршија.JPG
<!-- | photo4a = Antigua estación de ferrocarril, Skopie, Macedonia, 2014-04-17, DD 15.JPG -->
| spacing = 2
| border = 0
| color = #F2F2F2
| size = 280
}}
 | imagesize                = 
 | image_caption            = 
 | image_flag               = Flag of Skopje, North Macedonia.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Skopje.svg
 | pushpin_map              = Ziemeļmaķedonija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 42 | latm  = 0 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 28 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Ziemeļmaķedonija}}
 | subdivision_type1        = 
 | subdivision_name1        = 
 | area_total_km2           = 571.46
 | elevation_m              = 240
 | population_total         = 544086
 | population_as_of         = {{dat|2015|||SK|bez}}
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://www.skopje.gov.mk/en/}}
 | footnotes                = 
}}

[[Kategorija:Nākotne]]
[[Kategorija:Socioloģija]]

{{Upes infokaste 
  | nosaukums         = Sura<br />''Сура''
  | citvaloda         = 
  | oriģinālnosaukums = 
  | citvaloda1        = 
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River Sura OM3.JPG
  | attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = Sura Panzas apgabalā
  | karte             = Sura basin-2.png
  | kartes_paraksts   = 
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            = [[Pievolgas augstiene]]
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Čeboksaru ūdenskrātuve]], [[Volga]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 841
  | iztekas_augstums  = 301
  | ietekas_augstums  = 60
  | kritums           = 
  | caurtece          = 
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = 67 500
  | baseins_latvijā   = 
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N 
  | sāk_gar_d=46 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=E 
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=7 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N 
  | iet_gar_d=45 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
}}
'''Sura''' ({{val|ru|Сура}}, [[čuvašu valoda|čuvašu]]: ''Сăр'', [[kalnu mariešu valoda|kalnu mariešu]]: ''Шур'', {{val|myv|Сура лей}}) ir upe [[Krievija|Krievijā]], [[Volga]]s labā krasta pieteka. Sura iztek [[Pievolgas augstiene|Pievolgas augstienē]]. Tek cauri [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas apgabalam]], [[Penzas apgabals|Penzas apgabalam]], [[Mordvija]]i, [[Čuvašija]]i, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apgabalam]] un [[Marijela]]i. Upe ietek  [[Volga]]s [[Čeboksaru ūdenskrātuve|Čeboksaru ūdenskrātuvē]].

{{Medicīniskais brīdinājums}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula <br /><br />Pudele ar anhidronu<br /><br />Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8<br />64010-42-0 (hidrāts)<br />13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub> · 6H<sub>2</sub>O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī. 

{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

s kungu māja 20. gadsimta sākumā]]
'''Balvu vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Balvi|Balvu]] dibināšanas līdz mūsdienām.

[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Avoti]]
[[Kategorija:Avoti]]

[[Kategorija:Ekonomika]]
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cīnītājs
| attēls                   = Warrior Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Warrior''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Gevins O'Konors]]
| producents               = 
* [[Gregs O'Konors]]
* [[Deivids Mimrans]]
* [[Džordans Šurs]]
* Gevins O'Konors
| scenārija autors         = 
* [[Entonijs Tambakis]]
* [[Klifs Dorfmens]]
* Gevins O'Konors
| galvenajās lomās         = 
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Niks Nolte]]
* [[Dženifere Morisone]]
* [[Frenks Grillo]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Mimran Schur Pictures]]''
* ''[[Solaris Entertainment]]''
* ''[[Filmtribe]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|9|9||bez}}
| ilgums                   = 137 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/warrior-2011|title=Warrior|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106093319/http://bbfc.co.uk/releases/warrior-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = 
* [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=warrior10.htm|title=Warrior (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Cīnītājs"''' ({{val|en|Warrior}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Gevins O'Konors]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Džoels Edžertons]], [[Niks Nolte]], [[Dženifere Morisone]] un [[Frenks Grillo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|9||bez}}.

'''Soģi''' ([[ivrits|ivritā]]: ''shoftim'' שופטים), seno [[izraēļi|izraēļu]] reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp [[Kanaāna]]s iekarošanu un [[Izraēlas karaliste]]s izveidošanu, kuru darbība apraktīta [[Bībele]]s [[Soģu grāmata|Soģu grāmatā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |title=SOĢU GRĀMATA 1. nod<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091106071524/http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |archivedate={{dat|2009|11|06||bez}} }}</ref>. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī [[divpadsmit ciltis|divpadsmit cilšu]] vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu. 

]]
'''Padomju represijas Baltkrievijā''' ({{val|be|Саве́цкія рэпрэ́сіі ў Белару́сі}}) bija politiski motivētas represijas [[Baltkrievijas PSR]] pret Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas tika vajāti, apsūdzot aizdomās par kontrrevolucionāru darbību, piederību [[kulaki]]em, personu īpašuma nacionalizēšanas kavēšanu vai par jebkādas citas par pretvalstisku atzītas darbības veikšanu. Represijas sākas ap 1917. gadu, sasniedzot lielākos apmērus 1930. gados, kad visā [[PSRS]] teritorijā norisinājās [[Lielais terors]]. Represijas aptvēra arī [[Rietumbaltkrievija|Rietumbaltkrieviju]] (1939—1941) pēc tās atdalīšanas no [[Polija]]s un pievienošanas PSRS, iekļaujot Baltkrievijas PSR. Represijas Baltkrievijas PSR teritorijā turpinājās līdz pat [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] nāvei 1953. gadā.

[[Kategorija:Gāzes]]

'''Gajānas valsts karogs''' ir viens no [[Gajāna]]s nacionālajiem simboliem, pieņemts 1966. gada 26. maijā.

<table border="1" cellpadding="2" cellspacing="0" align="right" style="margin-left: 0.5em">
<td>Nosaukums</td>
<td>Tetrils</td></tr>
<tr>
<td>Ķīmiskā formula</td><td>[[Ogleklis|C]]<sub>7</sub>[[Ūdeņradis|H]]<sub>5</sub>[[Slāpeklis|N]]<sub>5</sub>[[Skābeklis|O]]<sub>8</sub></td></tr>
<tr>
<td>[[Molmasa]]</td><td>287,15 g/mol</td></tr>
<tr>
<td>[[Blīvums]]</td>
<td>1730 kg/m<sup>3</sup></td></tr>
<tr>
<td>[[Kušanas temperatūra]]</td><td>129,5&nbsp;°C</td></tr>
<tr>
<td>[[Sprādziena siltums]]</td><td>4,6 MJ/kg</td></tr>
<tr>
<td>[[Detonācijas ātrums]]</td><td>ap 7600 m/s</td></tr>
<tr>
</table>

{{BioTakso infokaste
| attēls = Huperzia lucidula.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Huperzia lucidula|Spožā apdzira}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Huperziaceae
| dzimta_lv = Apdziru dzimta
| binomial = Huperziaceae
| kategorijas = nē
}}
'''Apdziru dzimtas''' ({{val-la|Huperziaceae}}) augi ietilpst [[staipekņu nodalījums|staipekņu nodalījumā]] (''Lycopodiophyta''), kas evolucionāri ir viens no vecākajiem un primitīvākajiem [[augi|augu valstī]] (''Plantae''). Dažādos informācijas avotos apdziras tiek klasificētas gan kā  [[staipekņi|staipekņu rindas]] (''Lycopodiales'') [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augi, gan izdalītas patstāvīgā apdziru dzimtā. Apkopojot [[filoģenēze|filoģenētiskos]] pētījumus, starptautiska [[botānika|botāniķu]] [[sistemātika|sistemātiķu]] grupa ''Pteridophyte Phylogeny Group'' (PPG) panāca vienošanos par [[paparžaugi|paparžaugu]] iedalījumu, kuru publicēja 2016. gadā ar nosaukumu PPG I. Pēc PPG I sistēmas staipekņu dzimtā (''Lycopodiaceae'') ietilpst apdziru apakšdzimta (''Huperzioideae'') ar trim ģintīm un 276 sugām.<ref name=PPG>PPG I (2016) [https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/jse.12229 "A community-derived classification for extant lycophytes and ferns".] Journal of Systematics and Evolution. 54 (6): 563–603.</ref> Apstiprināto sugu nosaukumu un to sinonīmu saraksts atjaunots 2024. gada janvārī.<ref>Hassler, Michael [https://www.worldplants.de/world-ferns/ferns-and-lycophytes-list#g- "Lycopodium"], World Ferns. Synonymic Checklist and Distribution of Ferns and Lycophytes of the World. Skatīts: 2024.01.10.</ref>

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Subates Pestītāja luterāņu baznīca 
| infobox_width         = 250px
| image                 = Attēls:Subates luteranu baznica.JPG
| image_size            = 200px
| caption               = Subates Pestītāja luterāņu baznīca 
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Subates luterāņu baznīca
| position = bottom
| latd  =56  | latm  = 00  | lats  = 04  | latNS  = N
| longd =25  | longm = 54  | longs = 49 | longEW = E

[[File:B double logging truck in Australia.jpg|thumb|250px|Kokvedējs Austrālijā]]
'''Kokvedējs''' ir specializēts kravas lielgabarīta transportlīdzeklis vai transportlīdzekļa sastāvs, kuram izsniegts transportlīdzekļa sertifikāts dalāmu [[kokmateriāli|kokmateriālu]] lielgabarīta kravu pārvadāšanai. Tas pēc savas konstrukcijas ir paredzēts apaļkoku vai [[šķelda]]s transportēšanai un atbilst pārējām Ministru kabineta Noteikumos par lielgabarīta un smagsvara pārvadājumiem noteiktajām prasībām.

{{catmore}}

'''Starptautiskā brīvprātīgo diena''' ir 1985. gadā [[ANO]] izveidota starptautiski atzīmējama diena, kuru atzīmē [[5. decembris|5. decembrī]].

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus stellatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''[[Ganosteus stellatus]]'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv = Piknosteīdas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ganosteus|ganosteji}}
* {{TaksoSaite|Pycnosteus|piknosteji}}
* {{TaksoSaite|Schizosteus|šizosteji}}
* {{TaksoSaite|Tartuosteus|tartuosteji}}
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteidae <small>Tarlo, 1962</small>
}}
'''Piknosteīdas''' ({{val|la|Pycnosteidae}}; no no ''pycnos'' — blīvs un ''osteon'' — kauls) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1962. gads|1962. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimtu veido četras ģintis. Piknosteīdas pārstāvēja [[saldūdens]] un [[Lagūna|lagūnu]] formas.

Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās. 

{{Commonscat|Cyclists from Austria}}

{{BioTakso infokaste
|        platums = 260px
|         attēls = Passer_domesticus_male_(15).jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
|     att_izmērs = 220px
|        attēls2 = House_Sparrow,_England_-_May_09.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|    att2_izmērs = 220px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Passeriformes
|       kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|         dzimta = Passeridae
|      dzimta_lv = Zvirbuļu dzimta
|          ģints = Passer
|       ģints_lv = Zvirbuļi
|           suga = P. domesticus
|        suga_lv = Mājas zvirbulis
|       binomial = Passer domesticus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība = <br />
{{legend|green|<small>Dabīgais izplatības areāls</small>}}
{{legend|#00FF00|<small>Introdukcijas areaals</small>}}
}}

'''Veloceļš Centrs – Torņakalns — Ziepniekkalns''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]]. To sāka būvēt [[2021. gads|2021. gada]] rudenī, bet atklāja {{dat|2022|10|14}}. Lai gan nosaukumā minēts [[Centrs (Rīga)|pilsētas centrs]], veloceļš sākas [[Torņakalns|Torņakalnā]], savienojot [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālo bibliotēku]] ar [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitātes Akadēmisko centru]] ([[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māju]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māju]]) un [[Bērnu klīniskā universitātes slimnīca|Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu]], tālāk vedot uz [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnu]].<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/riga-atklats-jaunizbuvetais-velocels-centrsziepniekkalns.a478043/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Rīgā atklāts jaunizbūvētais veloceļš «Centrs–Ziepniekkalns»] lsm.lv 2022. gada 14. oktobrī</ref>

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{pārvietot uz Wikibooks}}
Nevienādības, kuras vispārīgais veids ir <math>ax^2+bx+c>0</math> (<0, ≤0, ≥0), kur a, b,c ∈ <math>R</math> un a≠0, bet <math>x</math> ir mainīgais, sauc par '''kvadrātnevienādību'''.<ref>"Matemātika 9.klasei", Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Packaine, Anita Miķelsone, 87.lpp</ref>

[[Kategorija:Latvijas pagasti| Karogi]]
[[Kategorija:Latvijas karogi|Pagastu karogi]]
[[Kategorija:Karogi]]

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = Ogists Konts
|          vārds_orig = ''Auguste Comte''
|              attēls = Auguste Comte.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1798
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = {{vieta|Francija|Monpeljē}}
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|           pilsonība = 
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|            paraksts = 
|               skola = [[socioloģija]], [[pozitīvisms]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|          ietekme_no = [[Ādams Smits]], [[Žans-Batists Sejs]], [[Viljams Robertsons]], [[Deivids Hjūms]], [[Žans Žaks Ruso]]
|          ietekmējis = [[Kārlis Markss]], [[Mišels Velbeks]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes = 
|         kategorijas =   
}}
'''Ogists Konts''' (''Auguste Comte''; dzimis {{dat|1798|1|17}}, miris {{dat|1857|9|5}}) bija franču filozofs, [[pozitīvisms|pozitīvists]], kurš [[1838]]. gadā radīja terminu ''[[socioloģija]]'', lai ar to apzīmētu [[zinātne|zinātni]] par [[sabiedrība|sabiedrību]]. O. Konts bija viens no tiem, kuri centās šo sabiedrības zinātni parādīt kā līdzvērtīgu [[dabaszinātnes|dabaszinātnēm]]. Pēc viņa domām, dzīvē valda objektīvi likumi, kuri socioloģijas zinātnei būtu jāatklāj. Viņš vēlējās izveidot zinātni, kura spētu atklāt sabiedrības likumus, lai valdošā elite, šos atklājumus izmantojot, varētu sabiedrību izlabot.

'''Naids''' ir emocionāla un gribas reakcija ar spilgti negatīvu attieksmi, vai pretīgumu un riebumu pret konkrētu indivīdu vai indivīdu grupu, dzīvu būtni vai notikumu. Naids parasti ir pretstats [[mīlestība]]i. Naidu var izraisīt [[konflikts|konflikti]] vai [[dusmas]] pret kādu cilvēku.

'''Mājsaimniecība''' ir viens vai vairāki cilvēki, kas dzīvo vienā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus.<ref>Centrālā Statistikas Pārvalde [https://www.csb.gov.lv/lv/statistika/statistikas-temas/socialie-procesi/mba/tabulas/metadati-majsaimniecibu-budzets-un-paterina-izdevumi Mājsaimniecību budžets un patēriņa izdevumi]</ref> Mājsaimniecības kā analīzes pamatvienību izmanto daudzos [[socioloģija|socioloģiskos]], [[mikroekonomika|mikroekonomiskos]] un valsts pārvaldes modeļos<ref>Ranasinghe ,WC and Hemakumara, GPTS(2018), [http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 Spatial modelling of the householders' perception and assessment of the potentiality to improve the urban green coverage in residential areas: A case study from Issadeen Town Matara] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180803074300/http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 |date={{dat|2018|08|03||bez}} }}, Sri Lanka, Ruhuna Journal of Science,Vol 9(1);</ref> un tās spēlē svarīgu lomu ekonomikā un mantošanas likumdošanā.<ref>Arthur O'Sullivan, Steven M. Sheffrin. [https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 Economics: Principles in action] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220014709/https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 |date={{dat|2016|12|20||bez}} }}. Upper Saddle River, New Jersey 07458 : Prentice-Hall, 2003. 29. lpp. {{ISBN|978-0-13-063085-8}}</ref>

{{Commonscat|Maps of time zones}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Sīmanis Klēvers
|     vārds_orig = 
|         attēls = Sīmanis Klēvers.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 1834
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Kalētu pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 1922
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = [[Durbe]] 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = Latvietis
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
|       piezīmes = 
}}

stari.]]

]]
'''Galda spēle''' ir [[spēle]], ko visbiežāk spēlē, vismaz 2 cilvēkiem sacenšoties un pārvietojot spēles kauliņus pa galda spēles virsmu. Klasiskas galda spēles iekļauj arī [[Kāršu spēle|kāršu spēļu]] un [[Lomu spēle|lomu spēļu]] elementus. Galda spēles uzvaras pamatā var būt prasme un stratēģija (piemēram, [[šahs]]), vai arī nejaušība un veiksme (piemēram, [[Cirks (spēle)|Cirks]]). Lielākā daļa galda spēļu satur nejaušības elementus (uzmestais [[Metamais kauliņš|kauliņš]] vai uzgrieztais rats). Galda spēles mērķis visbiežāk ir gūt virsroku vai uzvarēt pārējos spēlētājus. Spēlētāji parasti sacenšas viens pret otru, bet spēlēs, kurās ir nepieciešams tikai viens spēlētājs, spēlētājs sacenšas ar pašu spēli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=British Standards Institution (BSI)|url=http://dx.doi.org/10.5040/9781501365287.303|publisher=Fairchild Books|date=2022}}</ref>

{{Valodas infokaste
 |          name = Velsiešu valoda
 |    nativename = ''Cymraeg''
 |   familycolor = Indoeiropiešu
 | pronunciation = {{IPA|[kəmˈrɑːɨɡ]}}
 |        states = [[Apvienotā Karaliste]], [[Argentīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kanāda]], [[Austrālija]], [[Jaunzēlande]]
 |        region = [[Velsa]], [[Čubuta]] ([[Argentīna]])
 |      speakers = >750 000:<br />— [[Velsa]]: 611 000<br />— [[Anglija]]: 133 000<br />— [[Argentīna]]: 25 000<br />— [[Kanāda]]: 3160<br />— [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]: 2655<br />— [[Jaunzēlande]]: 1155<br />— [[Austrālija]]: 1060
 |          fam2 = [[Ķeltu valoda|Ķeltu]]
 |          fam3 = [[Salu ķeltu valodas|Salu ķeltu]]
 |          fam4 = [[Britoņu valodas|Britoņu]]
 |        nation = {{GB-WLS}}
 |        script = [[Latīņu alfabēts]] (velsiešu ortogrāfija)
 |          iso1 = cy
 |         iso2b = wel
 |         iso2t = cym
 |           map = <center>Velsiešu valodas izplatība Velsā</center>
 |          iso3 = cym
}}

'''2. janvāris''' ir gada 2. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 363 dienas (364 [[garais gads|garajā gadā]]).

[[Kategorija:Latvijas novadi| Karogi]]
[[Kategorija:Latvijas karogi|Novadu karogi]]
[[Kategorija:Karogi]]

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Acetilēndinitrila struktūrformula<br /><br />Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,<br /> butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C<sub>4</sub>N<sub>2</sub>
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 76,5&nbsp;°C 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

'''"Troļļi"''' ({{val|en|Trolls}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[DreamWorks Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]'', ''[[Universal Pictures]]''.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ahmeta
| official_name            = ახმეტა
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Akhmeta municipal building.jpg
| image_caption            = Ahmetas pašvaldības ēka
|imagesize                 = 
|image_flag                = 
|image_shield              = 
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   = 
| map_caption              = 
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Ahmetas municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1966
| government_type          = 
| leader_title             = 
| leader_name              = 
| area_magnitude           = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = 
| area_water_km2           = 
| area_urban_km2           = 
| area_metro_km2           = 
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     = 
| population_total         = 6363
| population_urban         = 
| population_metro         = 
| population_density_km2   = 
| population_density_urban_km2 = 
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (96,8%)<br/>[[osetīni]] (1,7%)<br/>[[kišti]] (0,8%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
| latd= 42|latm= 02|lats= |latNS=N
| longd= 45|longm= 12|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 0900
| area_code                = +995 349
| elevation_footnotes      = 
| elevation_m              = 567
| website                  = 
| footnotes                = 
}}
'''Ahmeta''' ({{val|ka|ახმეტა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Ahmetas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Alazani]] upes krastā {{nobr|184 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|21}}</ref>   [[Līgatne]]s sadraudzības pilsēta.<ref>[http://www.ligatne.lv/jaunumi/gruzija-musu-sadraudzibas-pilseta-akhmeta-viens-no-laukumiem-nosaukts-ligatnes-varda Ligatne.lv Gruzijā, mūsu sadraudzības pilsētā Akhmetā, viens no laukumiem nosaukts Līgatnes vārdā!]</ref>

{{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

[[Kategorija:Ieroči]]

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kārlis fon Bukshēvdens
| vārds_orģ           = ''Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden''
| attēls              = Karlos Matthias von Buxhoeveden.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
| amats               = [[Krievijas Impērija]]s sūtnis Dānijā
| term_sākums         = 1910
| term_beigas         = 1917
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
| dzim_dati           = {{dat|1856|3|14}}
| dzim_vieta          = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1935|8|4|1856|3|14}}
| mir_vieta           = [[Brisele]], {{BEL}}
| apglabāts           = 
| tautība             = 
| partija             = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Pēterburgas universitāte]]
| reliģija            = 
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}

'''Valdemārpils jeb Sasmakas luterāņu baznīca''' ir [[luterāņu]] [[dievnams]] [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Valdemārpils|Valdemārpilī]]. 

'''Valodu politika''' ir daudzās valstīs īstenota politika, kas parasti vērsta uz kādas [[valoda]]s vai valodu kopas lietošanas atbalstīšanu vai gluži pretēji, lietošanas ierobežošanu. Vēsturiski daudzas valstis valodu politika visbiežāk veicina vienas [[valsts valoda]]s lietošanu uz citu valodu rēķina. Pēdējā laikā daudzās valstīs valodu politika pārorientējas uz to [[reģionālā valoda|reģionālo]] un [[minoritātes valoda|minoritāšu]] valodu atbalstīšanu, kuru pastāvēšana ir apdraudēta.

{{cita nozīme|mitoloģisku būtni|juristu un politiķi|Kārlis Eņģelis}}
 gleznas "Kristus augšāmcelšanās" fragments, 1499. — 1502. gadi)]]

{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Škoda 14TrM
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             = 
|attēls paraksts    = Trolejbuss Škoda 14TrM [[Slovākija]]s pilsētā [[Košice|Košicē]].
|salons             = 
|salons paraksts    = 
|ražotājs           = [[Škoda]]
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}}, [[Ostrava]]
|aizvietoja         = 
|konstruēts kad     = 
|ražots no līdz     = [[1995]] — [[2004]]
|vienības izmaksas  = 
|modifikācijas      = 
|garums             = 11,34 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,41 m
|pašmasa            = 10,4 t
|grīdas tips        = 
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 100 - 120 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 28
|stāvvietu skaits   = 54
|pasažieri kopā     = 82
|izmanto            = 
}}

[[Kategorija:Latvijas sportisti|Snovbordisti]]
[[Kategorija:Snovbordisti]]

'''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

'''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

{{cita nozīme|precētu vīrieti|cilvēku vīrišķo dzimumu|vīrietis}}

{{Universitātes infokaste
|native_name           = ''Koninklijke Academie voor Schone Kunsten van Antwerpen''
|image             = AntwerpenAcademie.JPG
|caption = Mākslas akadēmijas ieejas vārti
|latin_name        = 
|motto             = 
|tagline           = 
|established       = 1663. gads
|vision            = 
|type              = 
|calendar          = 
|endowment         = 
|rector            = 
|faculty           = 
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| latd  = 51.2234 | latNS  = N
| longd = 4.4069 | longEW = E
| academic_staff    = 
| administrative_staff  = 
|students          = 
|postgrad          = 
|doctoral          = 
|divinity          = 
|residents         = 
|other             = 
|profess           = 
|alumni            = 
|location          = {{BEL}}, [[Antverpene]]
|country           = 
|address           = 
|sports            = 
|colors            = 
|colours       = 
|nickname          = 
|mascot            = 
|fightsong         = 
|athletics         = 
|affiliations      = 
|nobel_laureates   = 
|website           = https://ap-arts.be/
|logo              =
|publictransit     = 
|footnotes         = 
}}

{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 31
|             7. čaula =
|             6. čaula =
|             5. čaula =
|             4. čaula = 3
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ga
|             atommasa = 69,723
|   valences elektroni = [Ar]3d<sup>10</sup>4s<sup>2</sup>4p<sup>1</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Gallija kristāls ar tīrību 99,999% un gallija pāreja no šķidruma cietā fāzē
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2, +1
|  elektronegativitāte = 1,81
|              blīvums = 5910
|  kušanas temperatūra = 302,9146 K (29,7646&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 2477 K (2204&nbsp;°C)
}}

'''Mēness redzamā puse''' ir [[Mēness]] daļa, kas redzama no [[Zeme]]s.

{{Sinapses karte|label}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Istras pagasts
| karte             = Istras pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Istras pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Istras pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Vecslabada
| platība           = 164,02
| iedzīvotāji       = 788<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 788 / 164.02 round 1}}
| izveidots         = 1862
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sy
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''STE''
|sponsors              = ''NANS''
|domātais-pielietojums = ar [[Sīrija|Sīriju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = populārs Sīrijā
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.ste.gov.sy/ www.ste.gov.sy]
}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ramos''''' var būt:
* [[Čristjans Ramoss]];
* [[Kasiu]];
* [[Rujs Ramušs]];
* [[Serhio Ramoss]].

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Meņģeles pagasts
| karte             = Meņģeles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Meņģele
| mērs              = Vija Kauliņa
| platība           = 89,75
| iedzīvotāji       = 656<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 656 / 89.75 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

'''Tarirīnskābe''' (6-oktadecīnskābe, CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>10</sub>C≡C(CH<sub>2</sub>)<sub>4</sub>−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Tarirīnskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā - [[stearolskābe]].

'''Kaklasaite''' jeb '''šlipse''' ({{val-de|Schlips}}) ir garš [[lente]]s veida [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru parasti sien ap [[kakls|kaklu]]. Kaklasaites viens gals parasti ir platāks nekā otrs. To parasti izmanto [[vīrietis|vīrieši]] kā dekoratīvu elementu, [[aksesuārs|aksesuāru]]. Kaklasaiti sien zem [[krekls|krekla]] vai [[blūze]]s apkakles.

'''Moli''' ({{val-de|von der Mohl}}, {{val-pl|Mohlowie}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči  [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabalā]] izsekojami līdz 16. gadsimtam.<ref>[http://www.geni.com/people/Arend-von-der-Mohl/6000000021542102262 Arend Arnulph von der Mohl - Genealogy]</ref>
Vēlāk pārpoļotā Molu dzimta izplatījās arī tagadējā [[Lietuva|Lietuvā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un [[Polija|Polijā]].

[[Kategorija:Dziesmas]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valodas]]

'''Seti''' (pašnosaukums ''setoq'') ir neliela etniskā grupa, kas dzīvo [[Igaunija|Dienvidigaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]] pie Igaunijas—Krievijas robežas. Igaunijā dzīvo aptuveni 10 000—13 000 setu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.visitestonia.com/en/holiday-destinations/cultural-treasures/setomaa |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|01|09||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022130239/http://www.visitestonia.com/en/holiday-destinations/cultural-treasures/setomaa }}</ref> Setu apgabali Igaunijā ir [[Pelvas apriņķis]] un [[Veru apriņķis]], bet Krievijā — [[Pečori]] un [[Pleskava]].<ref name="auto">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.setomaa.ee/kogukond/|title=Setomaa.ee - setode internetivärav|website=www.setomaa.ee}}</ref>

{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Dinara Safina
 |                       vārds_orig = Динара Сафина
 |                           attēls = File:Dinara Safina at the 2008 WTA Tour Championships3.jpg
 |                          att_izm = 
 |                          caption = Dinara Safina 2008. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname = 
 |                          country = {{flag|Krievija}}
 |                        residence = 
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|27}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
 |                        datedeath = 
 |                       placedeath = 
 |                           height = {{mērvienība|cm=182}}
 |                           weight = 
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired = 2011
 |                            plays = 
 |                 careerprizemoney = 10 585 640 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 360-173
 |                    singlestitles = 12 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 4 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = '''1.''' ({{dat|2009|4|20|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = F (2009)
 |                 FrenchOpenresult = F (2008, 2009)
 |                  Wimbledonresult = SF (2009)
 |                     USOpenresult = SF (2008)
 |                 MastersCupresult = 
 |           WTAChampionshipsresult = 
 |                   Olympicsresult = 
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 181-91
 |                    doublestitles = 9 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 8. ({{dat|2008|5|12|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = QF (2004, 2005)
 |          FrenchOpenDoublesresult = 3R (2006, 2007, 2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 3R (2005, 2008)
 |              USOpenDoublesresult = '''W''' (2007)
 |          MastersCupDoublesresult = 
 |    WTAChampionshipsDoublesresult = 
 |            OlympicsDoublesresult = 
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord = 
 |                      mixedtitles = 
 |              highestmixedranking = 
 |        AustralianOpenMixedresult = 
 |            FrenchOpenMixedresult = 
 |             WimbledonMixedresult = 
 |                USOpenMixedresult = 
 |            MastersCupMixedresult = 
 |      WTAChampionshipsMixedresult = 
 |              OlympicsMixedresult = 
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|7|8||bez}}
 |                            slavz = 
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas = jā
 |                      headercolor = 
 |                   medaltemplates = 
{{MedalSport|Sieviešu [[teniss]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Teniss 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs - Sieviešu vienspēles|Vienspēles]]}}
}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon 
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor insularis
| pasuga_lv=Mariju salu jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor insularis
| kategorijas =nē
}}
'''Mariju salu jenots''' ({{val|la|Procyon lotor insularis}}) ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') [[pasuga]].

[[Kategorija:Karbonskābes]]
[[Kategorija:Esteri]]

'''Spermatozoīds''' (no {{val|el|σπέρμα}} — sēkla, {{val|el|ζωή}} — dzīvība, {{val|el|εἴδος}} — veids) ir vīrišķā dzimumšūna jeb vīrišķā [[gameta]], kas paredzēta sievišķās [[olšūna]]s jeb gametas apaugļošanai. Termins tiek lietots, lai apzīmētu sīkas, parasti kustīgas gametas organismiem, kuriem ir raksturīga [[oogāmija]]. Parasti spermatozoīdi ir daudz sīkāki par olšūnu, jo nesatur tik daudz [[citoplazma]]s un organismā tiek reproducēti vienlaicīgi lielā skaitā. Jēdzienu "spermatozoīds" būtu jāatšķir no jēdziena "[[sperma]]", jo pēdējā sastāv no sēklas šķidruma, kurā uzturas spermatozoīdi, kā arī satur nelielu daudzumu [[urīnkanāls|urīnkanāla]] epiteliālo [[šūna|šūnu]]. Reizēm kā spermatozoīda sinonīms tiek lietots spermijs. Parasti (īpaši [[Botānika|botānikā]]) par spermijiem tiek saukti spermatozoīdi bez viciņām.

'''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Sapņotāja no Ostendes"
| attēls           = Schmitt 04.jpg
| att_izm          = 
| image_caption    = 
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''La Rêveuse d'Ostende''
| translator       = 
| illustrator      = 
| cover_artist     = ''Leon Spilliaert'', fragments no ''Marine verte''
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           = 
| subject          = 
| genre            = īso stāstu krājums
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2007. gadā
| izdota latviski  = 
| media_type       = 
| pages            = 257
| isbn             = 978-2-253-13437-4
| oclc             = 
| masa-izmērs      = 
| preceded_by      = [[Odete Tulemonde un citi stāsti]] (2006)
| followed_by      = [[Uliss no Bagdādes]] (2008)
}}
'''"Sapņotāja no Ostendes"''' ({{val-fr|La Rêveuse d'Ostende}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] īso stāstu krājums. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2007. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

{{Vikistipendijas}}

ģints ''[[Chara]]'' dzimumorgāni. Vīrišķie dzimumorgāni ir sarkanā krāsā, bet sievišķie — brūnā krāsā]]
'''Dzimumorgāni''', arī '''ģenitālijas''', ir [[reproduktīvā sistēma|reproduktīvās sistēmas]] orgāni, kas nosaka indivīda [[dzimums|dzimumu]] un veic [[apaugļošana]]s funkcijas. Dzimumorgānus iedala vīrišķajos, kas nodrošina vīrišķas [[dzimumšūnas]], un sievišķajos dzimumorgānos, — sievišķās dzimumšūnas. Vēl dzimumorgāni tiek iedalīti ārējos dzimumorgānos un iekšējos dzimumorgānos.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Caribbean reef squid.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Sepioteuthis sepioidea|Karību kalmārs}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| binomial=Lophotrochozoa <small>([[Halanych]] et al., 1995)</small>
}}
'''Spirālveidīgie''' (''Lophotrochozoa'', syn. ''Spiralia'') ir [[pirmmutnieki|pirmmutnieku]] (''Protostomia'') virstips, kas apvieno 9 mūsdienu [[bilaterāļi|bilaterālo]] [[dzīvnieki|dzīvnieku]] tipus.<ref name=nil>Nielsen, C. 2001. Animal Evolution: Interrelationships of the Living Phyla. Second Edition. Oxford University Press, Oxford.</ref> Virstips tika izveidots, balstoties uz molekulārajiem pētījumiem.<ref>Halanych, K.M., Bacheller, J., Liva, S., Aguinaldo, A. A., Hillis, D.M. and Lake, J.A. (1995). "18S rDNA evidence that the Lophophorates are Protostome Animals". Science 267: 1641–1643. doi:10.1126/science.7886451. {{PMID|7886451}}</ref><ref>Philippe, Hervé, Nicolas Lartillot1 and Henner Brinkmann. (2005) "Multigene Analyses of Bilaterian Animals Corroborate the Monophyly of Ecdysozoa, Lophotrochozoa, and Protostomia." Molecular Biology and Evolution 2005 22(5):1246–1253; doi:10.1093/molbev/msi111</ref>

{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #F2C800
 |                 bg_color = black
 |                    klubs = Pittsburgh Steelers
 |                     logo = Pittsburgh Steelers logo.svg
 |                 logo_izm = 
 |        klubs nos pilnais = 
 |             klubs nos lv = Pitsburgas "Steelers"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}
 |                     līga = [[Nacionālā futbola līga]]
 |               konference = Amerikas futbola konference
 |                 divīzija = Ziemeļu divīzija
 |                 dibināts = 1933
 |          beidza_pastāvēt = 
 |                 darbojās = 
 |                 stadions = ''Heinz Field''
 |                  laukums = 
 |                    halle = 
 |                    arēna = 
 |                ietilpība = 65 050
 |                   krāsas = Melna, zelta, balta<br />{{color box|black}} {{color box|#F2C800}} {{color box|white}}
 |                īpašnieks = Rūniju ģimene
 |               prezidents = 
 |               menedžeris = 
 |       galvenais_treneris = Maiks Tomlins
 |                kapteinis = 
 |          kapteiņa palīgi = 
 |                   mediji = 
 |               sadarbojas = 
 |              pašr_sezona = 
 |                    sport = 
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 6
 |                    līga2 = 
 |                 uzvaras2 = 
 |                    līga3 = 
 |                 uzvaras3 = 
 |                    līga4 = 
 |                 uzvaras4 = 
 |                    līga5 = 
 |                 uzvaras5 = 
 |       konferences tituli = 8
 |         divīzijas tituli = 20
}}
'''Pitsburgas "Steelers"''' ({{val|en|Pittsburgh Steelers}}) profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Pitsburga|Pitsburgā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1933. gadā kā '''Pitsburgas "Pirates"'''. "Steelers" spēlē [[Nacionālā Futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās [[Super Bowl|Superkausa]] izcīņās, kas ir līgas labākais sasniegums (kopumā spēlējis astoņos Superkausos). "Steelers" savas mājas spēles aizvada ''Heinz Field'' stadionā.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kvadrātskābes struktūrformula<br /><br />Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2<br /> 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C<sub>4</sub>H<sub>2</sub>O<sub>4</sub>
|              molmasa = 114,06
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 293&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C<sub>4</sub>H<sub>2</sub>O<sub>4</sub>) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK<sub>2</sub>=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

{{cita nozīme|katoļu baznīcu, kas atrodas Jēkabpils pilsētas Krustpils daļā|baznīcu, kas atrodas pilsētas Jēkabpils daļā|Jēkabpils katoļu baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krustpils Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Krustpils Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 300px
| label = Krustpils katoļu baznīca 
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = top
| latd  = 56  | latm  = 30  | lats  = 20  | latNS  = N
| longd = 25  | longm = 52  | longs = 21  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Jēkabpils]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2004. gads|2004]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Viktors Naglis
| website               = 
| architecture_style    = 
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2000. gads|2000]]
| year_completed        = [[2004. gads|2004]]
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = dzelteni [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}

'''Alkaloīdi''' — [[slāpeklis|slāpekli]] saturošas, galvenokārt augu izcelsmes organiskas vielas. Alkaloīdus klasificē pēc slāpekļa bāzes vai pēc izcelsmes. Alkaloīdiem ir spēcīga fizioloģiska iedarbība uz [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieki]]em. [[Augi]]em tie kalpo kā aizsardzība pret [[zālēdāji]]em un arī kā organiskā slāpekļa rezerve [[šūna|šūnās]].

{{cita nozīme|salu Filipīnās|provinci|Kamigina (province)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kamigina
|attēls              = Hibokwhiteisl.jpg
|attēla paraksts     = Kamiginas sala ar Hibokhiboka vulkānu un Putingas sēkli priekšplānā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Mindanao
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Camiguin''
|izvietojums         = [[Boholas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=9|latm=10 |lats= |latNS=N 
|longd=124|longm= 43|longs= |longEW=E
|platība             = 241
|garums              = 22
|platums             = 15
|krasta līnija       = 65,2<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    = Timpoongs
|augstums            = 1630
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmindanao]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Kamigina (province)|Kamigina]]
|iedzīvotāji         = 92 808 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 380
|pamatiedzīvotāji    = [[kamigiņoni]], [[manabo]]
|valsts lielpilsēta  = [[Mambahao]]
|piezīme =
}}
'''Kamigina''' (''Camiguin'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, administratīvi ietilpst [[Ziemeļmindanao]] reģionā, kur kopā ar divām sīkām saliņām veido [[Kamigina (province)|Kamiginas]] provinci. Apdzīvo galvenokārt [[kamigiņoni]], bet ikdienā visplašāk lietotā ir [[sebuāņu valoda]]. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Mambahao]] ar {{nobr|41 094}} iedzīvotājiem municipalitātes robežās.

'''Mati''' ir tieva, elastīga struktūra, kas atrodas uz [[zīdītāji|zīdītāju]] ādas. Matu kopumu, kas atrodas uz ķermeņa, dēvē par '''apmatojumu''', savukārt dzīvniekiem dažreiz dēvē arī par '''[[spalva|spalvu]]''' vai '''kažoku'''. Tieši apmatojums ir viena no īpašībām, ar kuru zīdītāji atšķiras no citām dzīvnieku klasēm. [[Kukaiņi]]em uz ķermeņa danielam arī ir mazs matiņš, bet tiem ir pavisam cita veida struktūra. Savukārt [[augi|augu]] matiņus sauc par [[trihoma|trihomām]]. Ikdienā ar terminu "mati" saprot tikai apmatojumu, kas atrodas [[cilvēks|cilvēkam]] uz [[galva]]s.

{{Mākslinieka infokaste
| name          = Arvīds Sodums
| image         = Arvids Sodums brivmurnieks.jpg
| imagesize     = 
| caption       = brīvmūrnieka tērpā
| birthname     = Arvīds Aleksandrs Sodums
| birthdate     = {{dat|1919|09|13}}
| location      = [[Krievija]] 
| deathdate     = {{dat|2018|09|25}}
| deathplace    = [[Austrālija]]
| nationality   = 
| field         = [[mākslinieks]]
| training      = 
| movement      = 
| famous works  = 
| patrons       =
| awards        =  
 }}

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sc
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''VCS Pty Ltd''
|sponsors              = ''VCS Pty Ltd''
|domātais-pielietojums = Ar [[Seišelas|Seišelām]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots ne tikai saistībā ar Seišelām, bet arī ar [[Skotija|Skotiju]]
|ierobežojumi          = 
|struktūra             = Domēnu reģistrācija notiek gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.nic.sc/ www.nic.sc]
}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

'''Pericentra arguments''' ir viens no [[orbīta|orbītu]] raksturojošiem elementiem.  Tas ir leņķis starp [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] orbītas [[pericentrs|pericentru]] un [[uzlecošais mezgls|uzlecošo mezglu]]. Leņķi mēra pa orbītas [[plakne|plakni]] kustības virzienā.

{{Citas nozīmes|indiešu sabiedrisko darbinieku un Indijas valsts pamatlicēju|Gandijs (nozīmju atdalīšana)‎|Gandijs}}
{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Mohandāss Karamčands Gandijs
|          vārds_orig = मोहनदास करमचन्द गांधी<br />મોહનદાસ કરમચંદ ગાંધી
|              attēls = Portrait Gandhi.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Mohandāss Karamčands Gandijs 1940. gadā.
|          dz_dat_alt = 
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{flaga|Britu Indija}} [[Porbandara]], [[Britu Indija]] (tagad [[Gudžarāta]], {{IND}})
|           m_dat_alt = 
|              m_gads = 1948
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 30
|             m_vieta = {{flaga|Indija}} [[Ņūdeli]], [[Indijas domīnija]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = {{flaga|Indija}} [[Indieši|indietis]]
|        nodarbošanās = 
|       darbības_gadi = 
|            paraksts = Mohandas K. Gandhi signature.svg
|            piezīmes = 
|         kategorijas =   
}}

{{catmain}}
{{Commonscat|Cytoskeleton|Citoskelets}}

[[Kategorija:Kristietība]]
[[Kategorija:Bībeles personāži]]
[[Kategorija:Islāms]]
[[Kategorija:Svētie]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      = #000000
 | bg_color        = #FD140C
 | nos             = ''IF Brommapojkarna''
 | logo_links      = IF Brommapojkarna logo.svg
 | logo_izm        = 175px
 | pilns           = ''Idrottsföreningen<br />Brommapojkarna''
 | iesauka         = 
 | pilsēta         = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | līga            = ''[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]''
 | sez             = 2023.
 | poz             = 14. vieta
 | dib             = 1942
 | dib_mēn         = 4
 | dib_dat         = 13
 | dib_com         = 
 | beidza_pastāvēt = 
 | darbojās        = 
 | stad            = ''[[Grimsta IP]]''
 | ietilp          = 6820
 | krāsas          = 
 | īpašn           = 
 | prez            = {{flaga|Zviedrija}} Frēdriks Bergholms
 | menedžeris      = 
 | tren            = {{flaga|Zviedrija}} [[Ūlofs Melbergs]]
 | kapteinis       = 
 | mediji          = {{URL|http://bpfotboll.se/}}
 | sadarbojas      = 
 | current         = 
 | pattern_la1 = _ifb19h
 | pattern_b1 = _ifb19h
 | pattern_ra1 = _ifb19h
 | leftarm1 = 
 | body1 = 
 | rightarm1 = 
 | shorts1 = 000000
 | socks1 = 000000
 | pattern_la2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | pattern_b2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | pattern_ra2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | leftarm2=ad8b3a
 | body2=ad8b3a
 | rightarm2=ad8b3a
 | shorts2=FFFFFF
 | socks2=FFFFFF
}}

{{Sportista infokaste
 |               vārds = Meredits Kolkets
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Meredith Colket''
 |              attēls = Colket.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Meredits Braits Kolkets
 |              dz_dat = {{dat|1878|11|19}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 |             mir_dat = {{dat|1947|6|7}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Radnora}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 
 |               svars = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna = 
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba 
 |         os_lab sasn = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = 
 |             dzimums = V
 |           atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula = 
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Netīrais Harijs
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2320467457/|title=Dirty Harry (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|12|23}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[The Malpaso Company]]''
| operators = [[Brūss Surtess]]
| oriģinālnos = ''Dirty Harry''
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Endijs Robinsons]]
* [[Harijs Gvardino]]
* [[Reni Santoni]]
* [[Džons Vernons]]
| scenārijs = * [[Harijs Džulians Finks]]
* [[Rita Finka]]
* [[Dīns Rīsners]]
| producents = Dons Sīgels
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| žanrs = asa sižeta trilleris, ''neo-noir''
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls = Dirty harry.jpg
| imdb = 
}}'''"Netīrais Harijs"''' ({{Val|en|Dirty Harry}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Endijs Robinsons]], [[Harijs Gvardino]], [[Reni Santoni]] un [[Džons Vernons]].

[[Kategorija:Neonacisms]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc politiskās pārliecības]]

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Makss Moslijs
|     vārds_orig = Max Mosley
|         attēls = Max Mosley in 1969.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Osvalds Moslijs]]<br />Daiena Mitforda
|          brāļi = Džontatans Giness<br />Desmonds Giness<br />Aleksandrs Moslijs<br />Maikls Moslijs<br />Nikolass Moslijs
|          māsas = Vivjēna Moslija
|   dzīvesbiedrs = Džīna Teilore
|          bērni = Aleksandrs Moslijs<br />Patriks Moslijs
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Makss Rūfass Moslijs''' ({{val|en|Max Rufus Mosley}}; {{dat|1940|4|13|N|bez}} — {{dat|2021|5|24|N|bez}}) bija angļu autosportists. Viņš bija [[Starptautiskā Automobiļu federācija|Starptautiskās Automobiļu federācijas]] (FIA) prezidents no 1993. līdz 2009. gadam.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Izopropilamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Propān-2-amīns, 2-propilamīns
|           CAS numurs = 75-31-0
|      ķīmiskā formula = C<sub>3</sub>H<sub>9</sub>N
|              molmasa = 59,11
|              blīvums = 690
|  kušanas temperatūra = -95,2&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 32,4&nbsp;°C
|        šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi = 
}}
'''Izopropilamīns''' ((CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>CHNH<sub>2</sub>) (2-aminopropāns, 2-propilamīns) ir bāziska [[organiskās vielas|organiska viela]], [[amīns]]. Tas ir bezkrāsains, higroskopisks, ugunsnedrošs šķidrums ar amonjakam līdzīgu smaku. Izopropilamīnu lieto par ķīmiskās rūpniecības izejvielu. Lieto herbicīda [[glifosāts|glifosāta]] iegūšanai.

'''Taksons''' ir objektu, visbiežāk dzīvo [[organisms|organismu]], kopums, kam ir noteiktas kopīgas pazīmes un kas atbilst noteiktai [[taksonomija|taksonomiskai]] kategorijai. Taksonus izmanto, lai dažādus dzīvos organismus sakārtotu noteiktās grupās, vadoties pēc to savstarpējās radniecības, piemēram, visas savstarpēji radniecīgās [[suga]]s apvieno [[ģints (bioloģija)|ģintīs]], savukārt līdzīgās ģintis apvieno [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Antonov''
| native_name      = 
| logo             = Antonov_logo.svg
| logo_size        = 
| logo_caption     = 
| image            = Antonov An-225 Beltyukov-1.jpg
| image_size       = 
| image_caption    = Lidmašīna An-225
| type             = 
| traded_as        = 
| genre            = 
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 1946 (''ОКБ-153'')
| founder          = [[Oļegs Antonovs]]
| defunct          = 
| location_city    = [[Kijiva]]
| location_country = {{UKR}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = 
| products         = lidmašīnu konstruēšana, ražošana, remonts
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = 
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 12 000 (2015)
| parent           = ''[[Ukroboronprom]]''
| divisions        = [[Sērijveida rūpnīca "Antonov"]]<br />''[[Antonov Airlines]]''<br/>[[Antonova lidosta]]
| subsid           = 
| homepage         = https://www.antonov.com/en
| footnotes        = 
| intl             = 
}}

'''Mašīntelpa''' jeb mašīnrūme ir [[kuģis|kuģa]] telpa, kurā izvietoti galvenie [[dzinējs|dzinēji]], palīgdzinēji, mašīntelpas cauruļvadi, katli, [[rezerves daļas]] un [[mašīna|mašīnu]] inventārs. 

celtniecība Rīgā]]
'''Celtniecība''' jeb '''būvniecība''' ir [[arhitektūra]]s un [[inženierija]]s process, kas ietver [[celtne|būvju]] vai [[infrastruktūra]]s projektēšanu, būvēšanu, paplašināšanu un atjaunošanu, lietojot būvizstrādājumus un būviekārtas.<ref name="termini.lza.lv" />
Celtniecība ir viena no svarīgākajām [[ražošana]]s nozarēm.<ref name="europa.eu" /> 

'''Krosbijs''' var būt:
* [[Bings Krosbijs]];
* [[Sidnijs Krosbijs]].

{{Commonscat|Syntax}}

{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

'''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem. 

'''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

[[Kategorija:ASV pilsētas]]
[[Kategorija:Ārkanzasa]]

{{Ezera infokaste
|        ezers = Kaspijas jūra
|       attēls = Caspian see-Iran-1.jpg
|     paraksts = Kaspijas jūras piekraste Irānā
|          map = Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
| plat_d=40| plat_m=0 | plat_s=0| plat_NS=N
| gar_d=51| gar_m=0 | gar_s= 0| gar_EW=E
|        vieta = {{ubl|{{AZE}}|{{IRN}}|{{KAZ}}|{{RUS}}|{{TKM}}}}
|      platība = 371 000
|       garums = 1050
|  Vid_dziļums = 184
|  Max_dziļums = 1025
|      tilpums = 78 200
| augstums_vjl = -28
|       izteka = beznoteces ezers
|      baseins = 1 400 000
|      valstis = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{IRN}}|{{KAZ}}|{{RUS}}|{{TUR}}|{{TKM}}}}
|        salas = 12 lielākas salas
|     pilsētas = {{ubl|[[Baku]], [[Aktau]], [[Atirau]],|[[Astrahaņa]], [[Turkmenbaši (pilsēta)|Turkmenbaši]]}}
}}

[[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''triklīnā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Triklīnajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir dažāda garuma un neviens neveido taisnu leņķi ar citu vektoru. Triklīnajā singonijā ir divi simetrijas veidi - normālais un centrālais. Normālais triklīnās singonijas simetrijas veids ir vismazāk simetriskais no visiem kristālu veidiem. No visiem iespējamiem simetrijas veidiem šai simetrijai piemīt tikai translācija.

{{Infobox award
|name = Pulicera balva
|current_awards = 2024. gada Pulicera balva
|image = Pulitzer Prizes (medal).png
|imagesize =
|caption = Medaļas averss un reverss
|awarded_for = Excellence in [[newspaper journalism]], literary achievements, [[musical composition]]
|presenter = [[Kolumbijas Universitāte]]
|country = [[ASV]]
|year = 1917. gadā
|website = [http://www.pulitzer.org/ www.pulitzer.org]
}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Līvbērzes pagasts
| karte             = Līvbērzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Līvbērzes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Līvbērzes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Līvbērze
| platība           = 146,44
| iedzīvotāji       = 2392<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2392 / 146.44 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.livberze.lv
}}

{{Citas nozīmes|rakstnieku|Bērnss|Bērnss}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    = 
|          vārds    = Roberts Bērnss
|     vārds_orig    = ''Robert Burns''
|         attēls    = PG 1063Burns Naysmithcrop.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = 
|        dz_gads    = 1759
|     dz_mēnesis    = 1
|       dz_diena    = 25
|       dz_vieta    = [[Eloveja]], [[Ēršīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]<br />([[Ēra]], [[Deinvidēršīra]], [[Skotija]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    = 
|         m_gads    = 1796
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 21
|        m_vieta    = [[Danfrīsa]], [[Danfrīsšīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]<br />([[Danfrīsa un Geloveja]], [[Skotija]], {{GBR}})
|   dzīves_vieta    = 
|      pilsonība    = 
|        tautība    = [[skoti|skots]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    = 
|          brāļi    = 
|          māsas    = 
|   dzīvesbiedrs    = 
|          bērni    = 
|       paraksts    = Robert Burns Signature.svg
|     pseidonīms    = 
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]], [[skotu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    = 
|         temati    = 
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = ''[[Auld Lang Syne]]'', ''[[Is There for Honest Poverty]]'', ''[[Scots Wha Hae]]''
|    ietekmējies    = 
|     ietekmējis    = 
|     alma_mater    = 
|    apbalvojumi    = 
|       piezīmes    = 
|    kategorijas    = jā
}}
'''Roberts Bērnss''' ({{val|en|Robert Burns}}; dzimis {{dat|1759|1|25}}, miris {{dat|1796|7|21}}) bija [[Skotija|skotu]] rakstnieks un dzejnieks, viens no [[romantisms|romantisma]] aizsācējiem [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Bērnsa darbi atstājuši lielu ietekmi arī uz [[liberālisms|liberālisma]] un [[sociālisms|sociālisma]] ideoloģiju attīstību. Bērnss tiek uzskatīts par [[Skotija]]s nacionālo dzejnieku, viņš ir arī viszināmākais [[skotu valoda|skotu valodā]] rakstošais dzejnieks. Bērnss daudz rakstījis arī [[angļu valoda|angļu valodā]]. Bērnss vācis skotu tautasdziesmas, no kurām daudzas pārveidojis savos dzejoļos.

{{Kapsētas infokaste
| name        = Monmartras kapsēta
| native_name = ''Cimetière de Montmartre''
| image       = Monmartre Cemetery.JPG
| imagesize   = 250px
| caption     = 
| established = 1825
| country     = 
| location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
| map_type            = Parīze
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| latd  = 48 | latm  = 53 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 2 | longm = 19 | longs = 49 | longEW = E
| type        = 
| style       = 
| owner       = 
| size        = 11 ha
| graves      = 20 000
| interments  = 
| cremations  = 
| leases      = 
| website     = 
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639013/montmartre-cemetery 639013]
| political   = 
}}
'''Parīzes Ziemeļu kapi''' jeb '''Monmartras kapsēta''' ({{val-fr|Cimetière de Montmartre}}) ir kapsēta [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Šī ir trešā lielākā kapsēta Parīzē pēc [[Perlašēza kapsēta|Perlašēza]] (''Cimetière du Père-Lachaise'') un Monparnasas (''Cimetière du Montparnasse'') kapiem. Par Monmartras kapsētu mazāka ir Pasi kapsēta (''Cimetière de Passy'').

{{Commonscat|Universities and colleges in South Korea|Universitātes Dienvidkorejā}}

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Arctic terns.jpg
| att_nosaukums = 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Laridae
|     dzimta_lv = Kaiju dzimta
|   apakšdzimta = Sterninae
|apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|         ģints = Sterna
|      ģints_lv = Zīriņi
|          suga = S. paradisaea
|       suga_lv = Jūras zīriņš
|     izplatība = <br />
{{legend|red|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#00FFFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Migrācijas ceļi}}
|      binomial = Sterna paradisaea <small>([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Sterna portlandica''
*''Sterna pikei''
}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Algodonīts
|attēls=
|klase=[[Arsenīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/A.01-10
|ķīm_formula=Cu<sub>6</sub>As
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sudrabpelēka, tēraudpelēka, "rūsē" bronzas krāsā
|svītra=
|habituss=Masīvs, virsmas oksidējas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma līdzīgs, drīzāk nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,55
}}
__NOTOC__

{{citas nozīmes|Cieceres ezera pieteku|Dūņupe|Dūņupe}}
{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Dūņupe
| attēls            = 
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = 
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = 
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Cieceres ezers]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=22 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=34 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{LAT}} 
| garums            = 3,4
| iztekas_augstums  = 
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 
| caurtece          = 
| gada_notece       = 
| baseins           = 
| baseins_latvijā   = 
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators: Glābšana
| attēls                   = Terminator-salvation-poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator Salvation''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = ''[[McG]]''
| producents               = 
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = 
* [[Kristians Beils]]
* [[Sems Vortingtons]]
* [[Antons Jeļčins]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[The Halcyon Company]]''
* ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Columbia Pictures]]'' {{small|(staptautiski)}}
* ''[[Warner Bros.]]'' {{small|(ASV)}}
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|5|21}}
| ilgums                   = 115 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=latimes>{{Ziņu atsauce|url=http://articles.latimes.com/2009/may/26/business/fi-ct-terminator26|title=On the way to 'Terminator Salvation,' legal sparks fly|work=[[Los Angeles Times]]|date=2009-05-26|accessdate=2009-06-11 | first1=Claudia | last1=Eller | first2=Ben | last2=Fritz}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|371,3 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce| title=Terminator Salvation |publisher=[[Box Office Mojo]] |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminatorsalvation.htm |accessdate=2010-04-25}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Terminators 3: Mašīnu sacelšanās]]
| nākamā                   = [[Terminators: Genisys]]
| imdb                     = 0438488
}}
'''"Terminators: Glābšana"''' ({{val|en|Terminator Salvation}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir ''[[McG]]''. Atšķirībā no filmu sērijas pirmajām trim daļām, šajā daļā nenotiek [[ceļošana laikā]], un darbība risinās 2018. gadā, kad notiek karš starp cilvēci un ''Skynet''. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]] un [[Sems Vortingtons]].

[[Kategorija:Krievijas cilvēki]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

{{Rakstnieka infokaste
|        platums    = 
|          vārds    = Plauts
|     vārds_orig    = ''Plautus''
|         attēls    = Plautus.gif
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = 
|     dz_dat_alt    = ap [[254 p.m.ē.]]
|        dz_gads    = 
|     dz_mēnesis    = 
|       dz_diena    = 
|       dz_vieta    = [[Sarsina]], [[Umbrija]]<br />({{ITA}})
|      m_dat_alt    = [[184 p.m.ē.]]
|         m_gads    = 
|      m_mēnesis    = 
|        m_diena    = 
|        m_vieta    = [[Roma]], [[Romas republika]]<br />({{ITA}})
|   dzīves_vieta    = 
|      pilsonība    = 
|        tautība    = 
|        dzimums    = V
|         vecāki    = 
|          brāļi    = 
|          māsas    = 
|   dzīvesbiedrs    = 
|          bērni    = 
|       paraksts    = 
|     pseidonīms    = 
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    = 
|         temati    = 
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   = 
|    ietekmējies    = [[Menandrs]], [[Aristofāns]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Moljērs]]
|     alma_mater    = 
|    apbalvojumi    = 
|       piezīmes    = 
|    kategorijas    = nē
}}

'''Islāma republika''' ir [[Teokrātija|teokrātiska]] vai līdzīga valdības forma, kurā [[Islāms|islāma]] garīdzniecībai ir būtiska loma [[valsts]] pārvaldībā.

{{Commonscat|Lithuania|Lietuva}}
{{catmore}}

{{Zvaigznāja infokaste
|                 name = Orions
|         abbreviation = Ori
|           name_latin = Orion
|                   RA = 5
|                  dec = +5
|            areatotal = 594
|             arearank = 26. vieta
|      numbermainstars = 7
|   numberstarsplanets = 2
|    numberbrightstars = 8
|    numbernearbystars = 2
|    brighteststarname = [[Rīgels]]
|        starmagnitude = 0,12
|      neareststarname = [[Oriona pī3|{{gree|π}}<sup>3</sup> ''Ori'']]
|         stardistance = 26,3
| numbermessierobjects = 3
|        meteorshowers = [[Orionīdas]] 
|            bordering = [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]<br />[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]<br />[[Eridāna]]<br />[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]<br />[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
|            r_latvija = rudenī, ziemā
|               latmax = 85
|               latmin = 75
}}

{{cita nozīme|ķīmisko elementu|mūzikas grupu|Alva (grupa)}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 50
|             5. čaula = 4
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sn
|             atommasa = 118,7
|   valences elektroni = [Kr]4d<sup>10</sup>5s<sup>2</sup>5p<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Izkausētas alvas piliens un alvas rūdas - [[kasiterīts|kasiterīta]] - paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,96
|              blīvums = 7265
|  kušanas temperatūra = 505,08 K (231,93&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 2875 K (2602&nbsp;°C)
}}
'''Alva''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Sn''' un atomskaitli 50. Alva ir samērā viegli kūstošs [[metāls]], kuru lieto galvenokārt dažādos viegli kūstošos [[sakausējums|sakausējumos]] (piemēram, [[lodalva]]) un grūti kūstošos sakausējumos ([[bronza]]).

{{Personas infokaste
|          vārds = Narelle Kelnere
|     vārds_orig = ''Narelle Kellner''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1934
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{AUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

[[Kategorija:Kainozoja dzīvība]]
[[Kategorija:Pleistocēns]]

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Aksels Munte
|     vārds_orig = ''Axel Munthe''
|         attēls = Axel Munthe00.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Aksela Muntes portrets (''F.Gleichen'').
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Oskarshamna]], [[Zviedrija]] {{flag|Zviedrija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1949
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]] {{flag|Zviedrija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[zviedrs]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[psihiatrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = Pazīstams kā rakstnieks, grāmatas "[[Stāsts par Sanmikelu]]” (1929) autors
|    kategorijas =
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīvības rakstnieki
| attēls                   = FWPoster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Freedom Writers''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ričards Lagreivenīss]]
| producents               = 
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = Ričards Lagreivenīss
| galvenajās lomās         = 
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Imelda Stontone]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Mario (dziedātājs)|Mario]]
| mūzika                   = 
* [[Marks Ishems]]
* ''[[will.i.am]]''
* ''[[RZA]]''
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[2S Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|5|}}
| ilgums                   = 120 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/freedom-writers-2006|title=Freedom Writers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=freedomwriters.htm|title=Freedom Writers|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 15, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     =
}}
'''Brīvības rakstnieki''' ({{val|en|Freedom Writers}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Ērinas Gruvelas grāmatu ''The Freedom Writers Diary''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ričards Lagreivenīss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Skots Glenns]], [[Imelda Stontone]], [[Patriks Dempsijs]] un [[Mario (dziedātājs)|Mario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|5||bez}}.

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Indiāna
| official_name           = ''Indiana''
| other_name              = 
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Downtown indy from parking garage zoom.JPG
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Indianapolisas, štata lielākās pilsētas, panorāma
| image_flag              = Flag of Indiana.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Indiana-StateSeal.svg
| seal_size               = 90px
| nickname                = ''The Hoosier State''
| motto                   = ''The Crossroads of America''
| anthem                  = 
| capital                 = [[Indianapolisa]]
| largest_city            = 
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         = 
| image_map               = Indiana in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Indiānas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R 
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Ēriks Holkombs 
| area_footnotes          = 
| area_magnitude          = 
| area_total_km2          = 94321
| area_land_km2           = 92907
| area_water_km2          = 1414
| area_water_percent      = 1,5
| area_rank               = 
| elevation_max_m         = [[Hūzjera paugurs]], 383
| elevation_min_m         = 
| population_footnotes    = 
| population_total        = 6483802
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         = 
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 89,57%<br />melnie — 9,42%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 67%<br />[[katoļi]] — 20%<br />nereliģiozi — 16%
| timezone                = [[UTC-5]]
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = [[UTC-4]]
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{URL|http://www.in.gov/}}
| footnotes               = 
}}

{{Commonscat|Marriage}}

'''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Izliecies par manu sievu
| attēls = Just Go with It Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Go With It''
| žanrs = komēdija, romantiska filma
| režisors = [[Deniss Dugans]]
| producents = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Hetere Parija]]
| scenārija autors = * [[Alans Loebs]]
* [[Timotijs Doulings]]
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Anistone]]
* Ādams Sendlers
* [[Niks Svardsons]]
* [[Bruklina Dekere]]
* [[Deivs Metjūzs]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Nikola Kidmena]]
| mūzika = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = ''[[Happy Madison Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|2|8|Ņujorka|2011|2|11|ASV|}}
| ilgums = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-go-it-2011|title=Just Go with It|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018|archive-date={{dat|2020|08|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200812072012/https://www.bbfc.co.uk/releases/just-go-it-2011}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thepretendwife.htm|title=Just Go with It (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|214,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Izliecies par manu sievu"''' ({{val|en|Just Go with It}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Ādams Sendlers]], [[Niks Svardsons]], [[Bruklina Dekere]], [[Deivs Metjūzs]], [[Beilija Medisona]] un [[Nikola Kidmena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|8||bez}} Ņujorkā.

'''Siltumsūknis''' ir ierīce, kas pārvieto siltumu no aukstākas vietas uz siltāku. Šis process patērē enerģiju, jo siltums patvaļīgi plūst tikai no siltākas vietas uz aukstāku. Šī iemesla dēļ siltajai vietai pievadītais siltuma daudzums vienmēr ir lielāks nekā no aukstās vietas aizvadītais siltuma daudzums.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lome
 | official_name            = Lomé
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Imagelomé20.jpg
 | image_caption            = 
 | image_flag               = 
 | image_seal               = 
 | image_shield             = 
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 
 | pushpin_map              = Togo#Āfrika
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Togo}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Maritima]]
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name2        = 
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1897
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_total_km2           = 99
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 280
 | population_as_of         = 2010
 | population_total         = 837437
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 1570283
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = UTC
 | utc_offset               = 
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd =6  | latm =8  | lats =16  | latNS =N 
 | longd =1  | longm =12  | longs =45  | longEW =E 
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 10
 | website                  = 
 | footnotes                = 
}}
'''Lome''' ({{val|fr|Lomé}}) ir [[Togo]] [[galvaspilsēta]]. Ar 837 437 iedzīvotājiem tā ir lielākā pilsēta valstī. Tā atrodas valsts dienvidrietumu daļā pie [[Gvinejas līcis|Gvinejas līča]] un tuvu [[Gana]]s robežai. Lome ir Togo ostas un rūpniecības centrs, pilsēta galvenokārt eksportē [[kakao]], kafiju, [[kokvilna|kokvilnu]] un palmu eļļu.

Šajā uzskaitījumā ir apkopotas visas [[Latvija|Latvijā]] savvaļā sastopamās [[abinieki|abinieku]] sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=raapinieki |title=Latvijas abinieku un rāpuļu saraksts<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2013|02|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120320063142/http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=raapinieki |archivedate={{dat|2012|03|20||bez}} }}</ref> Kopumā Latvijā ir sastopamas 13 abinieku sugas, no kurām 6 ir ierakstītas [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

'''Hemofilija''' ir pārsvarā iedzimta [[slimība]], viens no [[Asinsrece|asins recēšanas]] traucējumiem. Cilvēkiem ar šo slimību ir zems asinsreces faktora līmenis asinīs vai arī tas vispār trūkst, tāpēc ir bloķēts asins recēšanas process un neveidojas asins [[trombs|trombi]]. Slimības rezultātā cilvēki ilgāk asiņo pēc [[trauma]]s, vieglāk veidojas [[zilumi]], ir augstāks asiņošanas risks [[locītavas|locītavās]], [[Muskuļi|muskuļos]], iekšējos orgānos vai [[smadzenes|smadzenēs]]. Cilvēkiem, kam slimība ir vieglā formā, simptomi var parādīties pēc avārijas vai operācijas laikā. Asiņošana locītavās var izraisīt neatgriezeniskus bojājumus, savukārt asiņošana smadzenēs var izraisīt ilgtermiņa [[galvassāpes]], [[krampji|krampjus]] vai samazinātu [[apziņa]]s līmeni, vai nāvi.

{{Atsauces|2}}
'' [[Anžē]], Francijā). Viduslaiku gobelēns, kura detaļā redzams Jānis, pūķis un jūras zvērs]]
'''Zvērs''' (Koinē Grieķu: Θηρίον, {{Transl|grc|Thērion}}) var attiekties uz vienu no diviem [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]] aprakstītajiem zvēriem.

[[Kategorija:Organizācijas]]
[[Kategorija:Uzņēmumu veidi]]

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Badlands''
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = 
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 93 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = 
| operators = * [[Taks Fudžimoto]]
* [[Stīvens Lārners]]
* [[Braiens Probins]]
| oriģinālnos = ''Badlands''
| mūzika = * [[Džordžs Tiptons]]
* [[Kārlis Orfs]]
* [[Džeimss Teilors]]
| aktieri = * [[Mārtins Šīns]]
* [[Sisija Speiseka]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents = Terenss Maliks
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = ''neo-noir'', krimināldrāma
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls = Badlands movie poster.jpg
| imdb = 
}}'''''Badlands''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārtins Šīns]] un [[Sisija Speiseka]]. ''Badlands'' ir Malika pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

{{cita nozīme|jaunas dzīvības nākšanu pasaulē cilvēkiem|vispārīgi jauna organisma atdalīšanos no mātes|dzimšana}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />2-Metoksietanola struktūrformula<br /><br />2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>OCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=124-125&nbsp;°C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH<sub>3</sub>OCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

{{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

{{Commonscat|UEFA Women's Championship|Eiropas čempionāts futbolā sievietēm}}

{{Universitātes infokaste
| name              = 
| native_name       = ''Technische Universität Berlin''
| image_name        = Logo der Technischen Universität Berlin.svg
| image_size        = 
| image_alt         = 
| caption           = 
| latin_name        = 
| motto             = 
| mottoeng          = 
| established       = [[1946]]. gadā
| closed            = 
| type              = Publiska
| affiliation       = 
| endowment         = 
| budget            = 
| officer_in_charge = 
| chairman          = 
| chancellor        = 
| president         = 
| vice-president    = 
| superintendent    = 
| provost           = 
| vice_chancellor   = 
| rector            = 
| principal         = 
| dean              = 
| director          = 
| head_label        = 
| head              = 
| academic_staff    = 
| administrative_staff  = 8 070 (2012)
| students          = 33 933 (2016)
| undergrad         = 
| postgrad          = 
| doctoral          = 
| other             = 
| location          = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| coor              = 
| campus            = 
| former_names      = 
| free_label        = 
| free              = 
| colors            = 
| colours           = 
| athletics         = 
| sports            = 
| nickname          = 
| mascot            = 
| affiliations      = 
| website           = {{url|www.tu-berlin.de}}
| logo              = 
| footnotes         = 
}}
'''Berlīnes Tehniskā universitāte''' ({{val|de|Technische Universität Berlin}}) ir izpētes universitāte, kas atrodas [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Universitātē ir deviņas fakultātes. Skola tagadējā veidolā dibināta 1946. gadā. Pēc 2016. gada datiem universitātē studē 33 933 studenti. Vairāk kā 20% no kopējā studentu skaita veido ārzemju studenti, kas to veido par vienu no lielākajām ārzemju studentu proporcijām Vācijā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.tu.berlin/en/about/profile/tu-berlin-statistics/|title=TU Berlin Statistics|website=www.tu.berlin}}</ref>

'''Musoni''' ir pastāvīgs vienas sezonas [[vējš]], kura virziens mainās divreiz gadā un kuru izraisa lielas gaisa [[temperatūra]]s starpības starp sauszemi un jūru.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Acetilsalicilskābes struktūrformula<br /><br />Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,<br />2-acetiloksibenzoskābe,<br />etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C<sub>9</sub>H<sub>8</sub>O<sub>4</sub>
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350 
|  kušanas temperatūra = 136&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140&nbsp;°C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH<sub>3</sub>COOC<sub>6</sub>H<sub>4</sub>COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

'''Fīlda''' var būt: