'''Bezpedāļu velosipēds''' ir [[velosipēds]] bez [[Velosipēda pedālis|pedāļiem]] un [[transmisija]]s. Tas apvieno velosipēda un [[Skrejritenis|skrejriteņa]] īpašības: tāpat kā ar velosipēdu, braucējs sēž sēdeklī, bet tāpat kā skrejriteņa gadījumā, viņš brauc, atspiežoties no zemes ar kājām (nevis minot pedāļus).

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamira-Alaja sistēma
|attēls                 = 
|attēla_platums         = 
|paraksts               = 
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min = 50|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =68|lon_min = 50|lon_sec = 
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 250
|platums                = 30—150
|platība                = 
|kalns                  = 
|augstums               = 
|pilsētas               = [[Kurgontepa]], [[Keloba]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Tadžikijas depresija''' ir starpkalnu ieplaka [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Tadžikistāna]]s teritorijā, daļa no [[Pamira-Alaja sistēma]]s. Izvietojusies starp [[Hisors|Hisora]] grēdu rietumos, [[Pamirs|Pamiru]] austrumos un [[Hindukušs|Hindukušu]] dienvidos. Raksturīgas zemas kalnu grēdas un plašas starpkalnu ielejas, ko klāj pustuksneši un [[stepe]]s.<ref>{{LPE|7|492|Pamira-Alaja sistēma}}</ref> Pa ieplaku tek [[Amudarja]]s satekupe [[Vahša]] un tās pietekas.

'''Meitners''' vai '''Meitnere''' var būt:
* [[Filips Meitners]] (''Philipp Meitner'') — austriešu šahists (1839—1910);
* [[Līze Meitnere]] (''Lise Meitner'') — austriešu fiziķe (1878—1968).

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Adipīnskābes struktūrformula<br /> <br />Adipīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=HOOC(CH<sub>2</sub>)<sub>4</sub>COOH
|molmasa=146,15
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=149 - 150&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=337&nbsp;°C
}}
'''Adipīnskābe''' (heksāndiskābe, 1,4-butāndikarbonskābe, HOOC—(CH<sub>2</sub>)<sub>4</sub>—COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Adipīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''adipinātiem''' (no {{val|la|adeps}} — '[[tauki]], [[speķis]]'). Adipīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

[[Kategorija:Vistveidīgie]]

Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti [[sēne|sēnēm]] un [[mikoloģija|mikoloģiju]]. 

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Johans Heinrihs Kants
|     vārds_orig = Johann Heinrich Kant
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]], (tagad [[Kaļiņingrada]])
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1800
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Vecsaule]], [[Vecsaules pagasts|Vecsaules draudze]]
|   dzīves_vieta = [[Vecsaules pagasts|Vecsaules draudze]]
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mācītājs, skolotājs
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = [[Imanuels Kants]]
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|     alma_mater = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
{{infokaste+}}
'''Johans Heinrihs Kants''' ({{val-de|Johann Heinrich Kant}}; dzimis {{Dat|1735|11|28}}, miris {{Dat|1800|02|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] skolotājs un luterāņu mācītājs. [[Kēnigsberga]]s filozofa [[Imanuels Kants|Imanuela Kanta]] jaunākais brālis.

[[Kategorija:Gruzijas cilvēki|Monarhi]]
[[Kategorija:Gruzijas vēsture|Monarhi]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Eiropas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Āzijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]

''Pamatraksts: [[Elektroķīmija]]''{{Commonscat|Electrochemistry|Elektroķīmija}}

[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Heraldika]]

{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Ledecka''' var būt:

'''Lilards''' var būt:

{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name = FEMEN<br>Фемен
| Non-profit_logo = 
| Non-profit_type = Protestu grupa
| founded_date = {{dat|2008|4|10|N|bez}}<ref name=FEMEN/>
| founder = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
| location = 
{{vieta|Francija|Parīze}}<ref name="spiegel.de">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.spiegel.de/international/europe/naked-march-in-paris-to-open-new-office-of-femen-feminist-group-a-856780.html |title=Naked March in Paris to Open New Office of Femen Feminist Group – SPIEGEL ONLINE |work=Der Spiegel |accessdate=2012-11-19}}</ref> {{small|(galvenā mītne)<ref name=IP29713NH>[http://www.france24.com/en/20130729-tunisia-femen-activist-amina-acquitted-contempt-defamation-charges Tunisian Femen activist ‘acquitted’ of defamation], [[France 24]] (29 July 2013)<br>[http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm Court dismisses 1 charge against Tunisian feminist] {{Webarchive|url=https://archive.today/20130730154531/http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm |date={{dat|2013|07|30||bez}} }}, [[TimesDaily]] (29 July 2013)<br>[http://www.voanews.com/content/tunisian-femen-activist-acquitted-of-defamation-unrest-grows/1712301.html Tunisian Activist Acquitted Amid Growing Unrest], [[Voice of America]] (29 July 2013)</ref>}}<br/>{{vieta|Ukraina|Kijiva}}<ref name=History/>
| key_people = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/><br>[[Oksana Šačko]]<ref name=Atlantic>[http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/01/femen-in-paris-ukraines-topless-warriors-move-west/266755/ Femen in Paris: Ukraine's Topless Warriors Move West], [[The Atlantic]] (2 January 2013)</ref><br>[[Aleksandra Ševčenko]]<ref name="femen1">{{tīmekļa atsauce |url=http://femen.org/en/news/id/216 |title=FEMEN |publisher=FEMEN |date=2013-01-24 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130509142453/http://femen.org/en/news/id/216 |archivedate=2013-05-09 }}</ref><br>[[Inna Ševčenko]]<ref name=Atlantic/>
| homepage = [http://femen.org/ femen.org]
}}
'''FEMEN''' ({{val|uk|Фемен}}) ir [[Ukraina]]s [[feminisms|feministu]] protesta grupa, kas tika dibināta 2008. gadā. Organizācija kļuva pazīstama ar organizētajām strīdīgajām<ref name="movements1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen/ |title=Ukraine’s Ladies Of Femen |publisher=Movements.org |date=2011-08-16 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120414005441/http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen |archivedate=2012-04-14 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|author=Jeffrey Tayler |url=http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/03/the-woman-behind-femens-topless-protest-movement/273970/ |title=The Woman Behind Femen's Topless Protest Movement - Jeffrey Tayler |publisher=The Atlantic |date= |accessdate=2013-04-22}}</ref> protesta akcijām, uz kurām sievietes parasti ierodas protestēt ar kailu ķermeņa augšdaļu. Tiek protestēts pret [[sekss|seksa]] tūrismu, reliģiskām iestādēm, starptautiskām precību aģentūrām, seksismu un citiem sociāliem, nacionāliem un starptautiskiem tematiem.<ref name=FEMEN>[http://www.kyivpost.com/news/politics/detail/65379/ Femen wants to move from public exposure to political power], ''[[Kyiv Post]]'' (28 April 2010)</ref><ref name="movements1"/><ref name=BBCobservOct12/><ref name=UNIANFOTO>[http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 Keywords:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100247/http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>[http://www.kyivpost.com/news/nation/detail/57724/ High voter turnout in snow, cold shows triumph of democracy], ''[[Kyiv Post]]'' (21 January 2010)</ref><ref name=BBC>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-12618784 Ukraine protest over NZ 'win a wife' competition prize], [[BBC News]] (2 March 2011)</ref><ref>[http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data/international/2011/March/international_March40.xml&section=international Ukraine feminists protest ‘Win a Wife’ competition] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141016113249/http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data%2Finternational%2F2011%2FMarch%2Finternational_March40.xml&section=international |date={{dat|2014|10|16||bez}} }}, [[Khaleej Times]] (1 March 2011)</ref><ref name=UNIANFOTO2>{{uk ikona}} [http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 Ключові слова:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100422/http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>{{uk ikona}} [http://www.unian.net/ukr/news/news-307118.html Активістка жіночого руху б'є тортом Олеся Бузину (фото)], [[UNIAN]] (23 March 2009)</ref> 2012. gada oktobrī organizācija apgalvoja, ka tās sastāvā ir 40 aktīvistes no Ukrainas, kā arī vēl 100 aktīvistes no citām valstīm.<ref name=BBCobservOct12>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-20028797 Ukraine's Femen:Topless protests 'help feminist cause'], [[BBC News]] (23 October 2012)</ref>

'''29. augusts''' ir gada 241. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (242. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 124 dienas.

{{Commonscat|Faults}}

{{DEFAULTSORT:Jurkalnes pagasts}}
[[Kategorija:Ventspils novada pagasti]]
[[Kategorija:Ventspils rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Jūrkalnes pagasts}}

{{BioTakso infokaste|binomial=Luzula luzuloides|autors=(Lam.) Dandy et Wilmott|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Luzula|ģints_lv=Zemzālītes|suga=Luzula luzuloides|suga_lv=Birztalas zemzālīte|attēls=Luzula luzuloides kz09.jpg|sinonīmi=- Luzula albida <i>(Hoffm.) DC.</i>;

{{BioTakso infokaste
| attēls = 

'''Jaunuzņēmums''' ({{val|en|startup}})<ref>{{AkadTerm|term=startup|lang=EN}}</ref> ir uz kādu [[inovācija|inovatīvu]] ideju vai jaunu tehnoloģiju balstītas [[uzņēmējdarbība]]s sākotnējais posms [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[partnerība]]s vai pagaidu organizācijas formā.<ref name="NKJ 23261" /> Jaunuzņēmumi tiek veidoti daudzās ekonomikas nozarēs, bet biežāk tie ir [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] jomā.

{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

'''Priekšdziedzeris''' jeb '''prostata''' ({{val|la|prostata}}) ir nepāra vīrišķais reproduktīvās sistēmas [[dziedzeris]], kas atrodas starp [[urīnpūslis|urīnpūsli]] un [[taisnā zarna|taisno zarnu]], un ir vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]]. Prostata ir blīvas konsistences orgāns un tai ir kastaņveida forma. Caur šo dziedzeri iet [[urīnizvadkanāls|urīnizvadkanāla]] sākuma daļa, un tās dobumā atveras prostatas dziedzeru izvadi. Priekšdziedzera izdalītais sekrēts veicina [[spermatozoīds|spermatozoīdu]] kustīgumu. Dziedzera garums ir aptuveni 3—4 cm, bet platums 3—5 cm.<ref name="neslimo"/> Izplatītākās priekšdziedzera slimības ir [[prostatas adenoma]] un [[prostatas vēzis]].

[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Francijas mūziķi| Mūziķes]]

.]]
'''Nanotehnoloģija''' jeb '''nanozinātne''' (no {{val|el|νᾶνος}} ''(nânos)'' — 'punduris') ir [[tehnoloģija]]s un [[zinātne]]s nozare, kurā tiek pētītas [[struktūra]]s, kuru izmēri ir salīdzināmi ar [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] izmēriem, tas ir, to izmēri ir mērāmi [[nanometrs|nanometros]] (10<sup>-9</sup> [[metrs|m]]; [[miljards|miljardā]] daļa no metra). Nanoobjektu izmēri ir robežās no 1 līdz 100 nm (lielākus priekšmetus par 100 nm neuzskata par nanoobjektiem). Nanoizmēru materiālus var izgatavot, izmantojot divas metodes: salipinot kopā molekulu pēc molekulas (no mazākiem objektiem) vai sasmalcinot lielākus objektus. Tomēr lai arī cik strauji mūsdienās nenotiktu tehnoloģiju [[miniaturizācija]], tā nevar notikt bezgalīgi, jo viena no objektu dabiskajām samazināšanas robežām nosaka vielas pamatsastāvdaļas, tas ir, atomu izmēri, kas ir aptuveni 0,1 nanometrs.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Acis plaši aizvērtas
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|162,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3075507713/weekend/|title=Eyes Wide Shut (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 25, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| ilgums = 159 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1999|7|16|ASV|1999|9|10|Apvienotā Karaliste}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Stanley Kubrick Productions]]''
* ''[[Pole Star]]''
* ''[[Hobby Films]]''
| operators = [[Lerijs Smits]]
| oriģinālnos = ''Eyes Wide Shut''
| mūzika = [[Džaslīna Pūka]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marija Ričardsone]]
| scenārijs = * Stenlijs Kubriks
* [[Frederiks Rafaels]]
| producents = Stenlijs Kubriks
| režisors = [[Stenlijs Kubriks]]
| žanrs = mistērija
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls =  Eyes Wide Shut (1999).png
| imdb = 
}}'''"Acis plaši aizvērtas"''' ({{Val|en|Eyes Wide Shut}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] erotiska psiholoģiskā [[drāma]], kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Stenlijs Kubriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Nikola Kidmena]], [[Sidnijs Polaks]] un [[Marija Ričardsone]]. Filma balstīta uz 1926. gada [[Arturs Šniclers|Artura Šniclera]] noveli "Sapņa novele" (''Traumnovelle''). Filma pārceļ stāstu no [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[Vīne]]s uz 90. gadu [[Ņujorka|Ņujorku]]. "Acis plaši aizvērtas" ir Kubrika pēdējā filma.

[[Kategorija:Bendijs]]
[[Kategorija:Izlases]]

'''Alternatīvā degviela''' ir atjaunojams [[enerģija]]s resurss, kurš tiek izmantots kā [[transporta līdzeklis|transporta līdzekļa]] [[degviela]]. Degvielas būtība ir viegli uzglabājama enerģija, kura ērti transportējama uz izmantošanai nepieciešamo vietu. Pasaulē pastāv daudzi alternatīvo degvielu veidi. Daži no tiem ir [[biodegviela]], [[biodīzelis]], [[biogāze]], [[etanols|uz spirta bāzes balstīta degviela]], kā arī [[ūdeņradis]]. Pie alternatīviem enerģijas veidiem transportlīdzekļu darbināšanai pieskaita arī [[elektrība|elektroenerģiju]].

'''Programmētājs''' ir [[speciālists]], kas [[Programmēšana|izstrādā programmas]] automātiskām iekārtām un ierīcēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/programm%C4%93t%C4%81js|title=programmētājs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-27}}</ref> Programmētājs pārzina [[programmēšanas valoda]]s un [[datu struktūras]], izstrādā programmatūru atbilstoši prasību specifikācijai, organizē un vada programmētāju darba grupu, pilnveido savas zināšanas un prasmes. Programmētājs var specializēties programmu izstrādē, uzturēšanā, uzlabošanā vai testēšanā vai arī kļūt par kādas [[programmēšanas valoda]]s ekspertu. Programmētājs var strādāt gan kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, gan kā darbinieks dažādos uzņēmumos. Programmētāji izmanto [[Dators|datoru]], speciālas [[datorprogramma]]s un dažādus datu nesējus, lieto dažādas [[operētājsistēma]]s un [[programmēšanas valoda]]s, izmanto [[Tehnika|biroja tehniku]]. Strādā biroja telpās, taču var veikt darbu arī neizejot no mājām — izmantojot internetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/programmetajs|title=Programmētājs {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2022-01-27}}</ref>

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Real_Lanthanotus_borneensis.jpg
| att_nosaukums = 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|        dzimta = Lanthanotidae
|     dzimta_lv = Čūskķirzaku dzimta 
|   apakšdzimta = 
|         ģints = Lanthanotus
|          suga = Lanthanotus borneensis
|       suga_lv = 
|      sinonīmi = 
|      binomial = Lanthanotus borneensis <small>Steindachner, 1878</small>
|    iedalījums =
|     izplatība = 
|   kategorijas = nē
}}
'''Čūskķirzaka''' ({{val|la|Lanthanotus borneensis}}) ir čūskķirzaku dzimtas rāpuļu suga. Savvaļā sastopama tikai [[Saravaka|Saravakas]] štatā [[Kalimantāna|Borneo salā]]. Tā ir vidēja lieluma ķirzaka ar 42-43 cm garu ķermeni.<ref name="PiankaVitt2003"/>

{{Commonscat|Biologists}}

'''Smadzenītes''' ({{val-la|Cerebellum}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša daļā. Tām ir liela nozīme [[uztvere|sensorās uztveres]] saskaņošanā, kustību [[koordinācija|koordinācijā]]. Smadzenītes veido divas puslodes, kuras saista tā sauktais ''tārps''.<ref> "Bioloģijas rokasgrāmata" - R.: Zvaigzne ABC, 1995., 307. lpp. </ref>

{{Vikikrātuves kategorija|Russian nationalism|Krievu nacionālisms}}

{{Personas infokaste
| vārds = Isers Harels
| vārds_orig = איסר הראל
| attēls = Isser Harel.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1912
| dz_mēnesis = 
| dz_diena = 
| dz_vieta = [[Vitebska]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{BLR}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 2003
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 18
| m_vieta = [[Telaviva]], {{ISR}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = 
| nodarbošanās = drošības dienesta vadītājs
| dzimums = V
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = 
}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Sr
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-35
|ķīm_formula=(Sr,Ca,K<sub>2</sub>,Na<sub>2</sub>)[Al<sub>2</sub>Si<sub>4</sub>O<sub>12</sub>]·6(H<sub>2</sub>O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, iedzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Agregāti
|skaldnība=Labi izteikta pa vienu plakni
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>ω</sub> = 1.503 n<sub>ε</sub> = 1.507
|pleohroisms=
|blīvums=2,16
}}
__NOTOC__

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Drigalska kalni
|attēls                 =Drygalskiberge.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Drigalska kalnu pamatmasīvs no ziemeļaustrumiem
|lat_dir =S |lat_deg =71 |lat_min =53 |lat_sec =0
|lon_dir =E |lon_deg =8 |lon_min =20 |lon_sec =0
|region                = 
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            = 
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = [[Fimbulheimens|Fimbulheimenā]],<br />{{spaces|2}}[[Orvina kalni|Orvina kalnos]]
|sastāv                 = 
|garums                 = 40
|platums                = 11
|kalns                  = [[Ulvetanna]]
|augstums               = 2931
|pilsētas               = 
}}
'''Drigalska kalni''' ({{val|de|Drygalskiberge}}, {{val|no|Drygalskifjella}}) ir ap 40 km garš un līdz 11 km plata ziemeļu—dienvidu virzienā orientēta kalnu grēda [[Orvina kalni|Orvina kalnu]] masīva rietumos [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]], ap 195 km no okeāna piekrastes [[Princeses Martas krasts|Princeses Martas krastā]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Rietumos no Drigalska kalniem atrodas [[Filhnera kalni]] un [[Sērensena nunataki]], austrumos — [[Kurces kalni]]. Augstākā virsotne ir 2931 m augstā [[Ulvetanna]]. Kalni sastāv no diviem atšķirīgiem reģioniem: ziemeļu daļā kalnus lielākoties sedz ledājs, no kura paceļas atsevišķi nelieli nunataki; dienvidos paceļas V veida masīvs [[Fenriskjeften]]s ar līdz pat {{nobr|1200 m}} augstām klintīm. Rietumos no Drigalska kalniem no [[Polārais plato|Polārā plato]] noplūst {{nobr|12 km}} platais [[Vinjes glečers]], austrumos — 8,5 km platais [[Sigīna glečers]].

'''Cianīdi''' ir [[ciānūdeņražskābe]]s (zilskābes) HCN sāļi. Šķīstošie neorganiskie cianīdi ir ļoti toksiski dzīviem organismiem. Dabā cianīdi ir reti sastopami, jo ciānūdeņražskābe ir ļoti vāja [[skābe]] (vājāka par [[ogļskābe|ogļskābi]]), un cianīdi ātri sadalās. Cianīdu toksiskums lielā mērā ir saistīts ar to, ka ciānūdenražskābes [[anjoni]] veido ļoti stabilus kompleksus. Līdzīgi notiek saindēšanās ar [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] (CO) un [[Karbonili|karboniliem]].

'''Federālisms''' ir politiskā ideoloģija, kas balstās uz federatīviem pamatiem, tas ir, ka vienības, kaut arī saglabā zināmu pašnoteikšanās pakāpi, ir saistītas ar kopēju vadību vai valdību. Politiskā izpratnē federālisms ir gan [[federācija (valsts)|federācijās]], gan [[konfederācija|konfederācijās]]. Daudzas pasaules valstis ir [[federācija (valsts)|federācijas]], piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Austrālija]], [[Brazīlija]], [[Indija]], [[Kanāda]], [[Krievija]] un [[Vācija]].

'''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

{{Tukša kategorija}}
{{Dzēšanai izvirzītās lapas}}

'''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

== Paraugs ==
<pre>
{{Personvārda infokaste
| vārds               = 
| izruna              = 
| izcelsme            = 
| izcelsme1           = 
| izcelsme2           = 
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

'''Levītu grāmata''', arī '''3. Mozus grāmata''' un ''Leviticus'' ({{val|el|Λευιτικόν}}, "Levītiem" vai ''Vayikra'' {{val|he|ויקרא}}, "un Viņš sauca"), ir trešā [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata.

'''Mēness redzamā puse''' ir [[Mēness]] daļa, kas redzama no [[Zeme]]s.

'''Ventspils pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 344 [[iela]]s [[Ventspils|Ventspilī]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ventspils|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|5||bez}}}}</ref>

[[Kategorija:Dārziņi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Dārziņi]]

'''MOA-2007-BLG-192Lb''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 987 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[MOA-2007-BLG-192L]] vidēji 0,62 AU attālumā. Apriņķošanas periodu ar pašreizējām kosmosa izpētes tehnoloģijām zinātniekiem nav izdevies noteikt, bet ir zināms, ka tā sver tikai ~3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]].

{{Jūras infokaste
|jūra=Ligūrijas jūra
|attēls=LigurijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Itālija#Francija
| relief = jā
 |latd = 43 |latm = 30 |lats =  |latNS = N
 |longd = 9 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = 
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=15 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums    = 2850
|Vid_dziļums    = 1200
|temperatūra    = 13—23,5
|sāļums         = 38
|valstis={{FRA}}<br />{{ITA}}<br />{{MON}}
|pilsētas=[[Dženova]] (Itālija)<br />[[Livorno (pilsēta)|Livorno]] (Itālija)<br />[[Nica]] (Francija)<br />[[Spēcija]] (Itālija)
}}
'''Ligūrijas jūra''' ({{val-fr|mer Ligurienne}}, {{val-it|mar Ligure}}, {{val|co|mari Licuru}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp Itālijas un Francijas krastiem ([[Rivjēra]]), [[Korsika|Korsiku]] un [[Elba (sala)|Elbas]] salu. Dienvidaustrumos robežojas ar [[Tirēnu jūra|Tirēnu jūru]]. Ziemeļu daļā atrodas [[Dženovas līcis]]. Lielākā pieteka ir [[Arno]].

{{Himna
|title         = Himna
|image         = Himnusz.jpg
|caption       = Ungārijas himnas [[rokraksts]]
|country       = {{flaga|Ungārija}} [[Ungārija]]
|composer      = [[Ferencs Erkels]]
|music_date    = 1844. gads
|author        = [[Ferencs Keļčejs]]
|lyrics_date   = 1823. gads
|adopted       = 1849. gads
|until         = 
|sound         = Hungarian national anthem, performed by the United States Navy Band (1997 arrangement).mp3
|sound_title   = Ungārijas valsts himna (instrumentālā versija)
}}
'''"Himna"''' ({{val|lv|Himnusz}}) ir [[Ungārija]]s [[valsts himna]]. Himna sākas ar vārdiem '''"Dievs, svētī ungārus"''' (''Isten, áldd meg a magyart''), kas dažreiz arī tiek uzskatīts par tās nosaukumu. Himnas vārdus 1823. gadā sacerēja [[Ferencs Keļčejs]] (''Ferenc Kölcsey''), bet mūziku — [[Ferencs Erkels]] (''Ferenc Erkel''). Par Ungārijus himnu tā tika oficiāli pieņemta 1949. gadā.

]]
'''Skeitbordings''' ({{val|en|skateboarding}}) ir ekstrēmais [[sporta veids]], kas sevī ietver braukāšanu un dažādu triku izpildīšanu ar [[Skrituļdēlis|skrituļdēli]] jeb ''skeitbordu''. Cilvēku, kurš nodarbojas ar skeitbordingu, sauc par ''skeitbordistu'' vai ''skeiteri''.

{{Līča infokaste
| līcis        = Foksa baseins
  | citvalsts         = <!-- citas valsts teritorijā {{XXX}}-->
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = <!-- valodas kods -->
  | citvaloriģin      = <!-- nosaukums oriģinālvalodā -->
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Foxe.jpg
| paraksts     = Foksa baseina satelītaina
| vieta        = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| vieta2       = <!-- novads/province/apgabals; ja vairāki, caur "<br />"  -->
| vieta3       = <!-- pagasts; ja vairāki, caur "<br />"  -->
| karte        = <!-- karte kā attēls -->
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = <!-- jūra vai okeāns -->
| plat_d= 65| plat_m= 55| plat_s= | plat_NS=N 
| gar_d= 77| gar_m= 52| gar_s= | gar_EW=W
| platība      = <!-- tikai skaitli; km² -->
| platība_ha   = <!-- tikai skaitli; ha -->
| garums       = 600
| platums      = 500
| Vid_dziļums  = <!-- tikai skaitli -->
| Max_dziļums  = 110—400
| tilpums      = <!-- tikai skaitli; kubikkilometros -->
| tilpums_m3   = <!-- tikai skaitli; kubikmetros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skaitli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = [[Prinča Čārlza sala]]
| pilsētas     = [[Iglulika]], [[Holbīča]]
| citas_daļas  = 
}}
'''Foksa baseins''' ({{val|en|Foxe Basin}}, {{val|iu|ᐊᒥᑦᑑᑉ ᑕᕆᐅᖓ}}, ''Amittuup Tariunga'')<ref>[http://ihti.ca/eng/place-names/images/Map-WhereWeLiveTravel-1636px.jpg Nunavut, Where we Live and Travel]</ref> ir plašs līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies starp [[Bafina sala|Bafina salu]] ziemeļos un austrumos un [[Melvila pussala|Melvila pussalu]] rietumos.<ref>{{PZT|211}}</ref> [[Foksa šaurums]] dienvidos to savieno ar [[Hudzona līcis|Hudzona līci]] un [[Hudzona šaurums|Hudzona šaurumu]], bet šaurais [[Fjūri un Heklas šaurums]] ziemeļrietumos — ar [[Būtijas līcis|Būtijas līci]]. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Foksa baseina ziemeļdaļā daudz salu, lielākā no kurām ir [[Prinča Čārlza sala]]. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu, kuģojams augustā un septembrī. Krasti mazapdzīvoti, vienīgās pastāvīgās apdzīvotās vietas ir [[Iglulika]] un [[Holbīča]] Melvila pussalas piekrastē.

'''„Straumēni: vecā Zemgales māja gada gaitās”''' ir 1933. gadā izdota [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] poēma prozā.

{{līdzīgs|Cūkkārpa}}
{{BioTakso infokaste
| binomial = Phacochoerus africanus
| autors = [[Gmelin]], 1788
| attēls = Tarangire Warzenschwein1.jpg
| att_nosaukums = 
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| dzimta = Suidae
| dzimta_lv = Cūkas
| dzimta_r = Cūku dzimta
| ģints = Phacochoerus
| ģints_lv = Kārpcūkas
| suga = Phacochoerus africanus
| suga_lv = Kārpcūka
| izplatība = 
{{legend|#a6d67f|border=1px solid #978e73|Kārpcūkas mūsdienu izplatība}}
{{legend|#e2a67f|border=1px solid #978e73|Teritorijas, kurās kārpcūka ieklejo retumis}}
| sinonīmi =
}}
'''Kārpcūka''' jeb '''parastā kārpcūka''' (''Phacochoerus africanus'') ir [[cūku dzimta]]s (''Suidae'') [[pārnadzis]]. Īpatnējā izskata dēļ kārpcūka ir viena no visraksturīgākajām [[Āfrika]]s [[savanna]]s iemītniecēm. Jau iztālēm redzamie lielie ilkņi ir bīstams ierocis un piešķir dzīvniekam kareivīgu izskatu. Kārpcūka savu nosaukumu ieguvusi tai raksturīgo uz sejas augošo skrimšļaino izaugumu (kārpu) dēļ. Lai arī kārpcūkas jau gadsimtiem tiek medītas [[āda]]s un gardās [[gaļa]]s ieguvei, sugas izdzīvošana kopumā nav apdraudēta.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/41768/0 IUCN: Phacochoerus africanus]</ref>

{{citas nozīmes|eposu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Lāčplēsis
| attēls           = 
| att_izm          = 
| image_caption    = 
| author           = [[Andrejs Pumpurs]]
| title_orig       = 
| translator       = 
| illustrator      = 
| cover_artist     = 
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           = 
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        = 
| pub_date         = 1888. gadā
| izdota latviski  = 
| media_type       = 
| pages            = 
| isbn             = 978-9934-0-0055-3
| oclc             = 
| masa-izmērs      = 
| formāts          = 
| preceded_by      = 
| followed_by      = 
}}
'''"Lāčplēsis"''' ir 1888. gadā izdots [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]].

{{Commonscat|Sultans of the Ottoman Empire|Osmaņu impērijas sultāni}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais duelis
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 153 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|15|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios]]''
| studija = * ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Pearl Street Films]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| operators = [[Darjušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''The Last Duel''
| mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| aktieri = * Mets Deimons
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džodija Komere]]
* Bens Afleks
| scenārijs = * Nikola Holofsenera
* Bens Afleks
* Mets Deimons
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Kevins Volšs]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Nikola Holofsenera]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls =  The Last Duel poster.jpg
| imdb = 
}}'''"Pēdējais duelis"''' ({{Val|en|The Last Duel}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Ādams Draivers]], [[Džodija Komere]] un [[Bens Afleks]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

[[Kategorija:Bijušās pilsētas]]
[[Kategorija:Arheoloģija]]

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}
Ar terminu '''pilsētas upes sindroms''' ({{val-en|urban stream syndrome}}) tiek apzīmēta pilsētas upju [[Ekoloģija|ekoloģiskā]] degradācija — negatīvo ietekmju komplekss, kuram tiek pakļauta [[upe]], tai plūstot caur urbanizētām teritorijām.<ref>Meyer, J.L., Paul, M.J. and Taulbee, W.K. 2005. Stream ecosystem function in urbanizing landscapes. Journal of the North American Benthological Society. (24), 602—612.</ref> Sindroms izpaužas kā ūdensteces ekosistēmas strukturālās un funkcionālās izmaiņas: paaugstinātās piesārņojošo vielu koncentrācijas, mainīta gultnes morfoloģija, samazināta bioloģiskā daudzveidība, pret piesārņojumu toleranto sugu dominance un citas pazīmes. Upju ekosistēmas urbanizētās teritorijās ir īpaši neaizsargātas pret negatīvām ietekmēm, ko rada zemes izmantošanas, virsmas apauguma izmaiņas un ar to saistītas antropogēnas aktivitātes. Bieži vien procesi un mehānismi, kas izsauc sindromu, ir kompleksi un sarežģīti.<ref name=":0">Walsh, C.J., Roy, A. H., Feminella, J.W., Cottingham, P. D. and Groffman, P. M. 2005. The urban stream syndrome: current knowledge and the search for a cure. Journal of the North American Benthological Society. (24), 706—723.</ref>

{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Konstantīns Grēvinks
|          vārds_orig = ''Constantin von Grewingk''
|              attēls = Constantin Grewingk.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1819 
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Vīlande]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887 
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = 
|            paraksts = 
|        darba_vietas = Krievijas zinātņu akadēmija Sanktpēterburgā
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = 
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
'''Konstantīns Kaspars Andrejs fon Grēvinks''' ({{val|de|Constantin Caspar Andreas von Grewingk}}, 1819-1887) bija [[latvieši|latviešu]] cilmes [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ģeologs]]. [[Tērbatas Universitāte]]s ģeoloģijas profesors (1854—1887).

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ej un skaties
| operators = 
| attēls = Come and See (poster).jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Elems Kļimovs]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Aleksejs Kravčenko]]
* [[Olga Mironova]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Ідзі і глядзі''
| studija = * ''[[Belarusfilm]]''
* ''[[Mosfilm]]''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Sovexportfilm]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1985|7|9|Maskava}}
| ilgums = 142 minūtes
| valsts = {{USSR}}
| valoda = * [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0091251/|title=Come and See (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|24}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Ej un skaties"''' ({{Val|be|Ідзі і глядзі}}) ir 1985. gada [[Baltkrievijas PSR]] pretkara filma, kuras režisors ir [[Elems Kļimovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aleksejs Kravčenko]] un [[Olga Mironova]]. Vācu armijas majora lomu attēlo latviešu aktieris [[Viktors Lorencs]]. Filmas scenārija autori ir Kļimovs un [[Aless Adamovičs]], uz kura 1971. gada romāna ''Khatyn'' un 1977. gada memuāriem ''Ya iz ognennoy derevni'' tā ir balstīta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.criterion.com/current/posts/7006-read-and-see-ales-adamovich-and-literature-out-of-fire|title=Read and See: Ales Adamovich and Literature out of Fire|last=Mort|first=Valzhyna|website=The Criterion Collection|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Kings and the Pawns: Collaboration in Byelorussia during World War II|url=https://books.google.lv/books?id=JCbNmF3iXP0C&dq=%22The+stories+of+survivors+from+the+burned+villages+were+collected+in+the+1970s+by+three+Byelorussian+writers,+Ales'+Adamovich,+Janka+Bryl',+and+Vladimir+Kolesnik+and+published+as+a+book+in+Russian+and+Byelorussian+under+the+title+Ya+iz+ognennoj+Derevni+...%5BI+am+from+the+fiery+village%5D.+See+Adamovich+et+al.,+Ya+iz+ognennoj+Derevni+...+(Minsk,+1977&pg=PA321&redir_esc=y#v=onepage&q=%22The%20stories%20of%20survivors%20from%20the%20burned%20villages%20were%20collected%20in%20the%201970s%20by%20three%20Byelorussian%20writers,%20Ales'%20Adamovich,%20Janka%20Bryl',%20and%20Vladimir%20Kolesnik%20and%20published%20as%20a%20book%20in%20Russian%20and%20Byelorussian%20under%20the%20title%20Ya%20iz%20ognennoj%20Derevni%20...%5BI%20am%20from%20the%20fiery%20village%5D.%20See%20Adamovich%20et%20al.,%20Ya%20iz%20ognennoj%20Derevni%20...%20(Minsk,%201977&f=false|publisher=Berghahn Books|date=2011-03-01|isbn=978-0-85745-043-2|first=Leonid|last=Rein}}</ref> Kļimovs astoņus gadus cīnījās ar padomju varas iestāžu cenzūru, pirms uzņēma filmu pilnībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://aif.ru/culture/21267|title=«Иди и смотри»: съемки превратились для Элема Климова в борьбу с цензурой|last=Мурзина|first=Марина|website=AiF|access-date=2023-03-24|date=2010-10-19|language=ru}}</ref>

{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts fon Štempels
|     vārds_orig = ''Kurt von Stempel''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Susējas muiža]] (''Gut Wittenheim-Sussey''), [[Krievijas Impērija]]<br />([[Rites pagasts]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Potsdama]], [[PSRS okupācijas zona]]<br />([[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = jurists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Sugu izcelšanās"
| title_orig    = On the Origin of Species
| translator    =
| attēls           = Origin of Species title page.jpg
| att_izm          = 200px
| image_caption    = 1859. gada izdevuma titullapa
| author=[[Čārlzs Darvins]]
| illustrator   =
| cover_artist  = 
| country       = {{GBR}}
| language      = Angļu valoda
| series        =
| subject       = [[Dabiskā izlase]]<br />[[Evolucionārā bioloģija]]
| genre         = [[zinātne]], [[bioloģija]]
| publisher=Džons Murejs
| release_date  = {{dat|1859|11|24|N|bez}}<ref name="Freeman 1977">{{citation | last        = Freeman | first       = Richard B. | year        = 1977 | contribution = On the Origin of Species | contribution-url =http://darwin-online.org.uk/EditorialIntroductions/Freeman_OntheOriginofSpecies.html | title       = The Works of Charles Darwin: An Annotated Bibliographical Handlist | edition     = 2nd | place       = Folkestone, England | publisher=Dawson | isbn        = 0-7129-0740-8 }}</ref>
| english_release_date =
| pages         = 502
| isbn          = N/A
| oclc          = 352242
}}

{{jāuzlabo}}
{{pareizrakstība+}}
{{atveidošana+}}
'''Algebra''' ({{val|ar|اَلْجَبْرْ}} (''‎al-gabr'') — 'apvienošana') ir viena no [[matemātika]]s pamatnozarēm. Algebra ir zinātne par [[Kopa|kopām]] ar operācijām, kas zināmā mērā analogas darbībām ar skaitļiem. Algebrisku sistēmu piemēri ir grupas, lauki, [[vektors|vektoru]] telpas, gredzeni, struktūras.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Alberts Sentģerģi
|     vārds_orig = ''Szent-Györgyi Albert''
|         attēls = GyorgyiNIH.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Masačūsetsa|Vudshola}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = Szent Györgyi kezirasa.jpg
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds = 
|   darba_vietas = 
|     akad_amats = 
|     alma_mater = {{ubl|[[Šemmelvaisas Universitāte]] (1917)|[[Ficviljama koledža]] ([[Kembridžas Universitāte]], 1927)}}
|    pasniedzēji = 
| zinātniskie_vadītāji = 
|       studenti = 
|     doktoranti = 
|     sasniegumi = atklājumi saistībā ar [[bioloģiskā oksidācija|bioloģiskās oksidācijas]] procesiem, sevišķi saistībā ar [[C vitamīns|C vitamīnu]] un [[fumārskābe]]s katalīzi
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1937)
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       = 
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            = 
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija = 
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

'''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

{{Commonscat|Theorems}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Emena
| official_name = ''Emmen''
| settlement_type = pilsēta
| area_total_km2 = 346.25
| motto = 
| established_title = 
| image_shield = Coat of arms of Emmen.svg
| image_skyline = Emmen, shopping mall De Weiert.JPG
| image = 
| latd = 52| latm = 47| lats = | latNS = N
| longd = 6| longm = 54| longs = | longEW = E
| leader_name = 
| leader_title = 
| established_date = 
| elevation_m = 
| subdivision_name2 = 
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 107113
| pushpin_map = Nīderlande
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Drente]]
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 = 
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| website = {{url|https://gemeente.emmen.nl/}}
| image_flag = Emmen vlag.svg
}}
'''Emena''' ({{Val|nl|Emmen}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]]. [[Drente]]s provinces lielākā pilsēta. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 107 113 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[FC Emmen]]'', kas spēlē ''[[Eredivisie]]''.

{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

'''Traumatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas saistīta ar dažādu [[trauma|traumu]] un savainojumu ārstēšanu, tai skaitā ķirurģisku iejaukšanos.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts = 
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija = 
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki = 
|  Bij_dalībnieki = 
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

{{Citas nozīmes|pilsētu Brazīlijā|Sanpaulu (nozīmju atdalīšana)|Sanpaulu}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanpaulu
 | native_name              = ''São Paulo''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               = 
 | nickname                 = ''Terra da Garoa and Sampa''
 | motto                    = ''Non ducor, duco'' (latīņu valodā)
 | image_skyline            = Montagem SP.png
 | image_caption            = 
 | image_flag               = Bandeira da cidade de São Paulo.svg
 | flag_size                = 100px
 | flag_link                = 
 | image_seal               = Brasão da cidade de São Paulo.svg
 | seal_size                = 100px
 | seal_link                = 
 | image_shield             = 
 | shield_size              = 
 | shield_link              = 
 | image_map                = 
 | map_caption              = 
 | mapsize                  = 
 | pushpin_map              = Brazil
 | pushpin_label_position   = 
 | latd  = 23 | latm  = 33 | lats  = | latNS  = S
 | longd = 46 | longm = 38 | longs = | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Brazīlija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Dienvidaustrumu reģions (Brazīlija)|Dienvidaustrumu]]
 | subdivision_type2        = Štats
 | subdivision_name2        =  [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]]
 | subdivision_type3        = 
 | subdivision_name3        = 
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1554]].g.
 | established_title2       = 
 | established_date2        = 
 | founder                  = 
 | named_for                = 
 | seat_type                = 
 | seat                     = 
 | government_type          = Pilsētas dome
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Ricardo Nunes
 | area_footnotes           = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 1522.986
 | area_total_sq_mi         = 588.028
 | area_land_km2            = 
 | area_land_sq_mi          = 
 | area_water_km2           = 
 | area_water_sq_mi         = 
 | area_water_percent       = 
 | area_rank                = 
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 772
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 12396372
 | population_as_of         = {{dat|2021|1|1|SK|bez}}
 | population_rank          = 1.
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi = 
 | population_urban         = 12396372
 | population_metro         = 20820093
 | population_density       = 
 | population_density_rank  = 
 | timezone                 = [[BRT]]
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             = [[BRST]]
 | utc_offset_DST           = -2
 | website                  = {{URL|http://www.saopaulo.sp.gov.br}}
 | footnotes                = 
}}
'''Sanpaulu''' (arī '''Sanpaula'''<ref name=":0" /><ref>Ķīvītis J., Rudzītis Laimonis, [http://newspapers.lib.sfu.ca/lat-21064/page-5 "18. novembris Sanpaulā"]; Laikraksts "Latvija Amerikā", Toronto, 17-12-1966</ref>; {{val|pt|São Paulo}}) ir pilsēta [[Brazīlija]]s dienvidos pie [[Tjete]]s upes. [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]] štata administratīvais centrs un Brazīlijas lielākā pilsēta. Veidojusies kā daudzkultūru metropole un arī mūsdienās pilsētā redzama [[itāļi|itāļu]] (mūsdienās 60% Sanpaulu iedzīvotāju ir pilnībā vai daļēji itāļu izcelsmes), [[portugāļi|portugāļu]], [[vācieši|vācu]], [[arābi|arābu]] un [[japāņi|japāņu]] [[kultūra|kultūru]] ietekme.

{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Stērns''' var būt:

{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Limitrofi''' ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb ''[[cordon sanitaire]]'', kas starpkaru periodā atdalīja [[Krievijas PFSR|Padomju Krieviju]] no pārējās [[Eiropa|Eiropas]]. 

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Athene_noctua.jpg
| att_nosaukums = [[Mājas apogs]] (''Athene noctua'')
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Athene
|      ģints_lv = Apogi
|      binomial = Athene <small>([[Friedrich Boie|Boie]], 1822)</small> 
|   kategorijas = nē
}}

{{vikisaites+}}
'''Mākoņskaitļošana''' jeb '''mākoņdatošana''' ({{val|en|cloud computing}}) tiek skaidrota kā datu glabāšanas, skaitļošanas jaudas vai [[programmatūra]]s pakalpojumu pirkšanu no citas kompānijas, piekļūstot šiem resursiem caur [[Internets|internetu]].<ref name="miljardi">http://www.tvnet.lv/tehnologijas/nozares_jaunumi/357825-petijums_makonskaitlosana_laus_iegut_milardus/ Nozare.lv redakcija. Pētījums: mākoņskaitļošana ļaus iegūt miljardus [tiešsaiste]. [Rīga], 2010. [Skatīts 29.05.2011.].</ref>

{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Polimēri]]

{{BioTakso infokaste
| attēls =Paraspirifer bownockeri Mid Devonian.JPG
| att_nosaukums =Spiriferīdas {{TaksoSaite|Paraspirifer bownockeri}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Spiriferida
| kārta_lv =Spiriferīdi
| kategorijas =nē
}}
'' čaula no iekšpuses ar spirālveida rokas aparātu.]]
'''Spiriferīdu kārta (Spiriferida)''' ir [[slēdzenes pleckāji|slēdzenes pleckāju]] [[kārta]]. [[Čaula]]s divpusēji izliektas. [[Rokas aparāts]] sastāv no divām konusveidīgām spirālēm, kuru virsotnes vērstas uz malām un daļēji vēdera vāciņa virzienā. [[Kruri]] nepastarpināti pāriet primārajās plāksnēs, kas iet daudz maz paralēli starp spirālēm. [[Jugums]] ir vienkāršs, vai arī tā nav. Vēdera vāciņa areja ir dažādā augstumā ar [[Deltīrijs|deltīriju]]; muguras vāciņa areja vienmēr zema, parasti ar [[nototirijs|nototiriju]]. [[Slēdzenes izaugums]] sastāv no plānām plāksnītēm. [[Zobu bedrītes]] ierobežotas ar kurālām plāksnēm. [[Apikālais aparāts]] ir dažādas sarežģītības pakāpes vai arī reducēts. [[Dzīvnieki]] piestiprinājās ar kājiņu visas dzīves garumā. Spiriferīdu kārtas pārstāvji dzīvoja no [[augšējais ordoviks|augšējā ordovika]] līdz [[Apakšējā jura|apakšējai jurai]].

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906 
|          dz_mēnesis = 10 
|            dz_diena = 14 
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]] 
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12 
|             m_diena = 4 
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete 
|            paraksts = 
|               skola = [[fenomenoloģija]] 
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]<br>[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks = 
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]  
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)<br>''[[The Human Condition]]'' (1958) 
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
|             dzimums = S
}}

{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Sanita Reinsone
| vārds_orig = Sanita Bērziņa-Reinsone
| attēls = Sanita Reinsone.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Latvijas PSR]]
| m_dat_alt = 
| m_gads = 
| m_mēnesis = 
| m_diena = 
| m_vieta = 
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| paraksts = 
| pseidonīms = 
| nodarbošanās = folkloras pētniece, publiciste, rakstniece
| lit virzieni = 
| piezīmes = 
| dzimums = S
}}

'''Lieldienu ola''' ir [[ola (pārtika)|ola]], kas tiek krāsota un izdekorēta [[kristieši|kristiešu]] svētkos [[Lieldienas|Lieldienās]], lai atzīmētu [[Jēzus augšāmcelšanās|Jēzus augšāmcelšanos]]. Lieldienu olu krāsošana ir tradicionāls rituāls daudzās kultūrās, kur svin Lieldienas. Lieldienu ola ir ne tikai dekorācija, bet arī [[simbols]], kas simbolizē [[pavasaris|pavasara]] sākšanos, dabas mošanos pēc [[ziema]]s un jaunas dzīvības veidošanos. Pasaulē ir daudz dažādu tradīciju, ticējumu un rituālu, kas saistīti ar Lieldienu olām.

'''Jūdejas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas izveidojās pēc vienotās [[Izraēlas ķēniņvalsts]] sadalīšanās 931. gadā p.m.ē un turpināja pastāvēt līdz 587. gadam p.m.ē, kad to iznīcināja [[Babilonija]].

'''6. jūnijs''' ir gada 157. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (18. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 208 dienas.

'''Aleuti''' (pašnosaukumi — ''unangan'' / ''unaӈan'') ir [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aleutu salas|Aleutu salu]] pamatiedzīvotāji. Lielākā daļa no tiem dzīvo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Aļaska|Aļaskā]]), mazāka daļa — [[Krievija|Krievijā]] ([[Kamčatkas novads]]). Mazāka daļa aleutu runā [[Aleutu valoda|aleutu valodā]], tomēr lielākoties lieto [[Angļu valoda|angļu valodu]], kā arī [[Krievu valoda|krievu]] Krievijā.

{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lauva
| abbreviation = Leo
| name_latin = Leo
| RA = 11
| dec = +15
| areatotal = 947
| arearank = 12. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Reguls
| starmagnitude = 1,4
| neareststarname = ''Wolf 359''
| stardistance = 7,78
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =[[Leonīdas]] 
| bordering = [[Lielais Lācis]]<br />[[Mazais Lauva]]<br />[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]<br />[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]<br />[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]<br />[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]<br />[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]<br />[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]<br />[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

[[Kategorija:Spīga]]

'''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Mode]]

[[Kategorija:Uzbekistāna]]
[[Kategorija:Āzijas tautas]]

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Trapenes pagasts
| karte             = Trapenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| mērs              = [[Jānis Šepters]]
| centrs            = Trapene
| platība           = 137,25
| iedzīvotāji       = 759<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 759 / 137.25 round 1}}
| izveidots         = 1923
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.trapene.lv
}}

un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

{{Commonscat|Cable-stayed bridges|Vanšu tilti}}
{{catmore|Vanšu tilts}}
{{DEFAULTSORT:Vanszu tilti}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūžīgā pusnakts
| attēls                   =  Dvd permanent midnight.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Permanent Midnight''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Velozs]]
| producents               = 
* [[Džeina Hamšere]]
* [[Dons Mērfijs]]
| scenārija autors         = Deivids Velozs
| galvenajās lomās         = 
* [[Bens Stillers]]
* [[Elizabete Hērlija]]
* [[Marija Bello]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Šerila Lada]]
* [[Pīters Grīns]]
* [[Žanīna Garofalo]]
| mūzika                   = [[Daniels Lihts]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[Artisan Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|16|}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/permanent-midnight-1998|title=Permanent Midnight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 30, 2019|archive-date={{dat|2019|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190630111120/https://bbfc.co.uk/releases/permanent-midnight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=permanentmidnight.htm|title=Permanent Midnight|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 30, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Mūžīgā pusnakts"''' ({{val|en|Permanent Midnight}}) ir 1998. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Džerija Stāla tāda paša nosaukuma autobiogrāfiju. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Deivids Velozs]]. Galvenās lomas atveido [[Bens Stillers]], [[Elizabete Hērlija]], [[Marija Bello]], [[Ouens Vilsons]], [[Šerila Lada]], [[Pīters Grīns]] un [[Žanīna Garofalo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|16||bez}}.

'''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

{{cita nozīme|saldvielu|raudzētu medus dzērienu|Medus (dzēriens)}}
'''Medus''' ir lipīga un [[viskozitāte|viskoza]] [[saldviela]], ko gatavo [[bite]]s no ziedu nektāra, ko [[nektāraugi]] izdala ziedēšanas laikā.

'''Gruzīnu raksts''' ir [[gruzīnu valoda]]s, kā arī dažu mazskaitlīgāku ([[mengrelu valoda|mengrelu]], [[lazu valoda|lazu]], [[svanu valoda|svanu]]) valodu pierakstam lietots fonogrāfisks raksts.

{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Pavāru atsegums
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = 
|          att_izm = 
|     att_paraksts = 
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs = 
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris = 
| plat_d           = 56.687804
| gar_d            = 22.132972
|        atrašanās = {{vieta|Latvija}} [[Kuldīgas novads|Skrundas pagasts]], [[Saldus novads|Zirņu pagasts]]
|   tuvākā_pilsēta = 
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga = 
|           vecums = [[Augšdevons|C]]<sub>3</sub>, [[Famenas stāvs|Famena]], [[Ketleru svīta]].
|            svars = 
|         augstums = 
|           garums = 
|          platums = 
|          dziļums = 
|          tilpums = 
|       apkārtmērs = 
|  aizsardz_valsts = 
|      apmeklētāji = 
|    autostāvvieta = 
|       transports = 
|         piekļuve = 
|      sarežģītība = 
|        mājaslapa = 
}}
'''Pavāru atsegums''' jeb '''Pavāru atsegumi''' ir [[Nogulumieži|nogulumu]] [[atsegums]] [[Cieceres ieleja|Cieceres ielejā]], [[Pieventas līdzenums|Pieventas līdzenumā]], [[Kursas zemiene|Kursas zemienē]]. Dabas veidojumu komplekss ir nozīmīgs, pirmkārt, kā unikālu [[Paleontoloģija|paleontoloģisko]] atradumu vieta un atsegumi, kas satur nozīmīgas [[Sedimentoloģija|sedimentoloģiskas]] liecības, kā arī vieta, kur atrodas vērtīgi [[Biotops|biotopi]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/pavaru-atsegumi|title=Pavāru atsegumi|access-date=06.02.2022|date=14.11.2020}}</ref>

{{vikisaites+}}
'''Laboratorijas čips''' ({{val|en|lab-on-a-chip}} jeb LOC) ir ierīce, kas apvieno vienu vai vairākas laboratorijas funkcijas vienā [[integrālā shēma|integrālajā shēmā]] (parasti saukta par mikroshēmu jeb čipu), kuras izmērs ir tikai no milimetra līdz dažiem kvadrātcentimetriem, lai panāktu automatizāciju un augstas veiktspējas skrīningu. LOC var apstrādāt ļoti mazus šķidrumu tilpumus, kas nepārsniedz pikolitrus. Laboratorijas čipi ir mikroelektromehānisko sistēmu (MEMS) ierīču apakškopa, un dažkārt tās dēvē par "mikrokopējām analīzes sistēmām" (µTAS). LOC var izmantot mikrofluīdiku, kas ir nelielu šķidrumu daudzumu fizika, manipulācija ar tiem un to izpēte. Tomēr, stingri ņemot, "laboratorija vienā mikroshēmā" parasti apzīmē viena vai vairāku laboratorijas procesu mērogošanu līdz mikroshēmas formātam, savukārt "µTAS" ir veltīta laboratorijas procesu kopējās secības integrācijai, lai veiktu ķīmisko analīzi. Termins "''lab-on-a-chip''" tika ieviests, kad izrādījās, ka µTAS tehnoloģijas ir izmantojamas ne tikai analīzes vajadzībām.

valdīšanas laikā iespiesta [[psalmi|psalmu]] grāmata Skotijas angļu valodā]]
'''Skotijas angļu valoda''' ({{val|en|Scottish English}}, {{val|gd|Beurla Albannach}}) ir [[Skotija|Skotijā]] lietoto [[angļu valoda]]s [[valodas paveids|paveidu]] kopums.

{{Citas nozīmes|supervaroņu komandu|Atriebēji|Atriebēji}}
{{Tēla infokaste
| name          = Atriebēji
| color         = #7070FF
| color text    = 
| series        = 
| image         = The avengers logo.png
| caption       = Logotips
| first         = ''The Avengers'' #1 1963. gada septembrī
| last          = 
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = 
| voice         = 
| lbl1          = Komandas locekļi
| data1         = 
* [[Melnā atraitne (tēls)|Melnā atraitne]]
* [[Kapteinis Amerika]]
* [[Kapteine Mārvela (tēls)|Kapteine Mārvela]]
* [[Kapteinis visums]]
* [[Halks]]
* [[Dzelzs vīrs]]
* [[Šangs Čī]]
* [[Zirnekļcilvēks]]
* [[Tors (supervaronis)|Tors]]
}}

[[Kategorija:Uzskaitījumi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās| ]]

'''Asins plazma''' ir [[asinis|asiņu]] šķidrā daļa — iedzeltens, puscaurspīdīgs [[šķidrums]], kas sastāv no [[neorganiskās vielas|neorganiskām]] un [[organiskās vielas|organiskām]] vielām. Plazmā ietilpstošo [[ķīmiskie savienojumi|ķīmisko savienojumu]] un [[ķīmiskie elementi|ķīmisko elementu]] skaits ir ļoti liels. Asins plazmas sastāvā ir apmēram 93% [[ūdens]], 7,3g/100ml [[olbaltumvielas]] ([[albumīns]], [[globulīni]], [[fibrinogēns]]), elektrolīti (<1% no kopējās plazmas masas), gāzes (CO<sub>2</sub>; O<sub>2</sub>; N<sub>2</sub>), barības vielas ([[glikoze]] un citi [[ogļhidrāti]], [[aminoskābe]]s, [[lipīdi]], [[holesterīns]], [[vitamīni]], [[mikroelementi]]), [[vielmaiņa]]s produkti ([[urīnviela]], [[kreatinīns]], [[urīnskābe]], [[bilirubīns]]), [[hormoni]] un citas vielas.<ref name="autogenerated1">{{grāmatas atsauce | author= L. Aberberga-Augškalne | title= Fizioloģija rehabilitologiem | page= 128 | publisher= SIA Nacionālais apgāds | year= 2002 | isbn= 9984-26-087-9}}</ref>

'''Ptolemaja teorēma''' ir sakarība [[Riņķa līnija#Ievilktas riņķa līnijas|ievilktā četrstūrī]] starp tā malām un [[Diagonāle|diagonālēm]]. [[Ptolemajs]] to izmantoja, lai aprēķinātu [[Horda (matemātika)|hordu]] garumus dažādiem [[Leņķis|leņķiem]] no kā var iegūt, piemēram, [[Sinuss|sinusa]] vērtību tabulu. Ja ievilktā četrstūra virsotnes ir secīgi ''A, B, C, D'', tad teorēma apgalvo, ka <math> AC \cdot BD = AB \cdot CD + BC \cdot AD </math>.

'''Makrofīti''' jeb augstākie ūdensaugi ir vaskulārie augi, [[sporaugi]], [[Makroskopiskas aļģes|makroskopiskās aļģes]] un ūdens [[sūnaugi]], kas pilnīgi vai daļēji piemērojušies dzīvei ūdenī un saskatāmi ar neapbruņotu aci.<ref name=grīnberga>Grīnberga, L. 2011. ''Vides faktoru ietekme uz makrofītu sugu sastāvu un sastopamību Latvijas vidēji lielās upēs. Promocijas darbs.'' Rīga, Latvijas Universitāte, 87 lpp.</ref>

{{coord|56|56|12.01|N|24|5|50.3|E|display=title}}

{{Citas nozīmes|publiski tiesisku nodokli|Pagasts (nozīmju atdalīšana)|Pagasts}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Fritjofs Nansens
|     vārds_orig = ''Fridtjof Nansen''
|         attēls = Fridtjof Nansen LOC 03377u-3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = Vettergutā pie Oslo
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Lisakera
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[norvēģi]]s
|   nodarbošanās = polārpētnieks, zinātnieks, diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 2 meitas, 3 dēli
|       paraksts = Fridtjof Nansen (signature).svg
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Like Crazy''
| attēls                   = Like Crazy.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Dreiks Doremuss]]
| producents               = 
* [[Džonatans Švarcs]]
* [[Andrea Sperlinga]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         = 
* [[Bens Jorks Džonss]]
* Dreiks Doremuss
| galvenajās lomās         = 
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Dastins O'Halorans]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Super Crispy Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|28|ASV|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-2011|title=Like Crazy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019|archive-date={{dat|2013|03|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130317024141/http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|250 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=likecrazy.htm|title=Like Crazy (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''''Like Crazy''''' ir 2011. gada romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Antons Jeļčins]], [[Felisita Džonsa]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

{{Jāuzlabo|Jāprecizē definīcija}}
'''Līklīnijas kustība''' ir [[kustība]] pa riņķa līniju, kuras [[trajektorija]] ir riņķa līnija. 

{{jāuzlabo|Noformējums, atsauču stils}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Uzņēmuma konkurences priekšrocības''' ir tādas priekšrocības, kādas ir [[uzņēmums|uzņēmumam]] pār savu konkurentu vai konkurentu grupu noteiktā [[tirgus|tirgū]], stratēģiskājā grupā vai [[nozare|nozarē]].<ref>Kay, John, Foundations of corporate success: how business strategies add value. — Oxford: Oxford University Press, 1995, - 127.lpp.</ref>
[[Teorija|Teorijā]] tiek analizēti dažādi [[modelis|modeļi]], ar kuru palīdzību var iegūt [[Biznesa klastera struktūra|konkurences priekšrocības]]. 
Viens no vienkāršākajiem modeļiem, kuru izstrādājis [https://web.archive.org/web/20060615194507/http://www.kohmae.com/profile/index_e.html K.Omeijs] ''(Ohmae, K.)'', pamatojas uz trīspusējiem sakariem starp uzņēmumu, tās [[klients|klientiem]] un [[konkurents|konkurentiem]] — „3C modelis”. K.Omeijs ''(Ohmae, K.)''uzsver, ka [[biznesa stratēģijas]] veidošanas pamatā jāvērš uzmanība uz trijiem galvenajiem spēlētājiem: [[pircējs|pircēju]]; konkurentu; uzņēmumu un, integrējot visus trīs „C” stratēģiskā trijstūrī, var rasties ilgspējīgas konkurences priekšrocības.<ref>Ohmae, Kenichi, The mind of the strategist: the art of Japanese business. — New York: McGraw-Hill, 1982, - 56 lpp.</ref>
Saskaņā ar angļu [[ekonomists|ekonomista]] Dž. Keja ''(Kay, J.)'' uzskatiem konkurences priekšrocības ir atkarīgas no īpaša potenciāla radīšanas un izmantošanas. Dž.Kejs ''(Kay, J.)'' izšķir trīs uzņēmuma īpaša potenciāla tipus:

{{infokaste+}}

'''Himēra''' [[Ģenētika|ģenētikā]] nozīmē [[Organisms|organismu]] vai audus, kas sastāv no [[Šūna|šūnām]], kam ir dažāda ģenētiskā informācija (vismaz divu dažādu veidu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]]). Visbiežāk himēras rodas, saplūstot kopā divām dažādām apaugļotām šūnām jeb [[Zigota|zigotām]].<ref>Behringer, R. Human-Animal Chimeras in Biomedical Research, Cell Stem Cell, 2007, Vol.1 N 3 , p.259-262.</ref><ref name="Maximilians, L 2007, p.1-6">Maximilians, L. Chimeras The Ethics of Creating Human-Animal Interspecifics : doctor thesis. Germany: Universität Munich, 2007, p.1-6.</ref>

]]
'''Zaļā Ceturtdiena'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/wp-content/uploads/2016/09/vairakvardu_ieteikumi-1.pdf#page=6 |title=Vairākvārdu nosaukumu rakstība (ieteikumi) |date=2012. gada 12. aprīlis |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2022. gada 13. aprīliī |archive-date=2022. gada 3. Marts |archive-url=https://web.archive.org/web/20220303021324/https://vvc.gov.lv/wp-content/uploads/2016/09/vairakvardu_ieteikumi-1.pdf#page=6 }}</ref> ({{val|la|Dies Cenae Domini}}) ir [[kristieši|kristiešu]] svētki, ko tradicionāli atzīmē [[ceturtdiena|ceturtdienā]] pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Tā ir piektā [[Klusā nedēļa|Klusās nedēļas]] diena, un pēc tās nāk [[Lielā Piektdiena]]. Saskaņā ar [[Jaunā Derība|Jauno Derību]], Zaļajā Ceturtdienā notika [[pēdējais vakarēdiens]] — [[Jēzus Kristus]] pēdējā maltīte kopā ar [[apustulis|apustuļiem]] pirms [[Jēzus krustā sišana|krustā sišana]]s.

[[Kategorija:Apskates vietas pēc valsts|Kambodzza]]
[[Kategorija:Kambodža]]

[[Kategorija:Makreļveidīgās]]

{{BioTakso infokaste
| attēls = Samtfußkrempling.jpg
| att_nosaukums= 
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae 
| rinda =Boletales
| rinda_lv =Beku rinda 
| dzimta = Tapinellaceae
| dzimta_lv = 
| ģints = Tapinella
| ģints_lv = 
| suga = Tapinella atrotomentosa
| suga_lv = Samtainā mietene
| binomial = Tapinella atrotomentosa (Batsch) Šutara 1992
| sinonīmi =  Paxillus atrotomentosus
| kategorijas = 
}}

graphics stack]]
 and Gallium3D have different driver models, but both share a lot of code]]

'''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

[[Kategorija:Alpīnisti]]
[[Kategorija:Horvātijas sportisti|Alpīnisti]]

{{catmore}}
{{Commonscat|October}}

'''Darba ekonomika''' ir [[mikroekonomika]]s apakšnozare, kur tiek apskatīts '''darba tirgus'''. Savukārt darba tirgus ir atkarīgs no [[darba dēvējs|darba dēvēja]] un [[darba ņēmējs|darba ņēmēja]] uzvedības atkarībā no [[alga|algām]], [[cena|cenām]], [[peļņa]]s, [[likumi]]em un [[regulējoši akti|regulējošiem aktiem]]. Darba ekonomikā tiek izvirzīts uzdevums apskatīt darba devēja un darba ņēmēja attiecības gan no [[tirgus]] aspekta, gan no [[institūcija|institūciju]] un [[politika]]s viedokļa.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskā kompānija
| attēls                   = In Good Company movie.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Good Company''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Lorenss Presmens]]
* Pols Veitzs
| scenārija autors         = Pols Veitzs
| galvenajās lomās         = 
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toufers Greiss]]
* [[Deniss Kveids]]
| mūzika                   = 
* [[Stīvens Trasks]]
* [[Deimiens Raiss]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Depth of Field]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|6||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-company-2004-1|title=In Good Company|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingoodcompany.htm|title=In Good Company (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Lieliskā kompānija"''' ({{val|en|In Good Company}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toufers Greiss]] un [[Deniss Kveids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

[[Kategorija:Grauzēji]]

{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Pērses ūdenskritums
| photo          = Zem Perses udenskrituma.1920-1930.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  = 
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    = 
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 24 | longs = 41 | longEW = E
| region         = 
| location       = [[Aizkraukles novads]]<br/>[[Koknese]]
| type           = 
| elevation      = 
| height         = 2,4 m
| height_longest = 
| number_drops   = 
| width          = 
| average_width  = 
| watercourse    = [[Pērse]]
| average_flow   = 
| world_rank     = 
}}

s pils, kurā notika igauņu ķēniņu sarunas ar Livonijas ordeņa mestru un sodīšana ar nāvi.]]
'''Svētā Jurģa nakts sacelšanās''' ({{val-et|Jüriöö ülestõus}}, {{val-de|Aufstand in der Georgsnacht}}) bija lielākā [[igauņi|igauņu]] sacelšanās pret [[vāci|vācu]] un [[dāņi|dāņu]] virskundzību viņu zemēs 1343.-1345. gadā. Pēc sacelšanās apspiešanas 1346. gadā [[Dānija|Dānijas]] karalis [[Valdemārs IV]] pārdeva [[Harija]]s un [[Virija]]s provinces [[Livonijas ordenis|Livonijas ordenim]]. Igauņu vēsturiskajā atmiņā Jurģu nakts sacelšanās atstāja neizdzēšamu iespaidu un tika apvīta ar mītiem un leģendām. 

'''TOYP''' (''Ten Outstanding Young Persons'', latviešu valodā – ''Desmit Izcili Jauni Cilvēki'') ir starptautisks goda titula apbalvojums izciliem, jauniem cilvēkiem (vecumā no 18 līdz 40 gadiem). Balva tiek pasniegta par ievērojamiem panākumiem savā izvēlētajā darbības jomā un pozitīvu pārmaiņu veikšanu sabiedrībā. Apbalvojuma piešķiršanu organizē starptautiskā bezpeļņas organizācija [[JCI]] (Latvijā - [[JCI Latvia]]). Žūriju veido ievērojami, sabiedrībā atzīti dažādu jomu eksperti.<ref name="16-par">{{tīmekļa atsauce|title=Par TOYP Latvia|url=http://www.toyp.lv/par-toyp/|publisher=toyp.lv|accessdate={{dat|2016|1|6||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160307023534/http://www.toyp.lv/par-toyp/}}</ref>

'''1. jūlijs''' ir gada 182. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (183. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

'''5. februāris''' ir gada 36. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 329 (330 garajā gadā) dienas.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Iesper un iekliedzies
| operators = 
| attēls = Kicking Screaming poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džese Dilans]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Vills Ferels]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Keita Volša]]
* [[Maiks Ditka]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Kicking & Screaming''
| studija = ''Mosaic Media Group''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|1}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl140281345/|title=Kicking & Screaming |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|2}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Iesper un iekliedzies"''' ({{Val|en|Kicking & Screaming}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džese Dilans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Roberts Djuvals]], [[Keita Volša]] un [[Maiks Ditka]].

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Aireņu grīslis|autors=L.|binomial=Carex loliacea|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex spp Sturm33.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex loliacea}}'''Aireņu grīslis''' ({{val|la|Carex loliacea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir vietumis sastopama ziemeļu un kalnu apvidos [[Ziemeļpols|pola]] tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] augs ir tuvu vienlaidu areāla dienvidu dienvidrietumu malai; reti sastopams slapjos [[Mežs|mežos]] un purvainos krūmājos, retāk [[Purvs|purvu]] apmalēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-loliacea-l/|title=aireņu grīslis - Carex loliacea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-21}}</ref>

[[Kategorija:Dzeja]]

[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Polimēri]]

{{BioTakso infokaste
| attēls =Urechiscaupo.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Urechis caupo}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie 
| tips =Echiura
| tips_lv =Ehiūri
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Echiuridae}}
* {{TaksoSaite|Urechidae}}
* {{TaksoSaite|Thalassematidae}}
* {{TaksoSaite|Ikedidae}}
* {{TaksoSaite|Bonellidae}}
| kategorijas = nē
}}
'''Ehiūri''' (''Echiura, syn. Echiurida'') ir [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]]. Tas apvieno nelielu [[jūra]]s [[Tārpi|tārpu]] grupu, kas agrāk tika uzskatīta par [[Posmtārpi|posmtārpu]] tipa [[Klase (bioloģija)|klasi]].

'''3x3 basketbols''' ir [[basketbols|basketbola]] variants, kuru atklātā laukumā spēlē divas komandas trīs cilvēku sastāvā, izmantojot vienu grozu. 3x3 basketbolu pārrauga arī basketbolu pārraugošā [[Starptautiskā Basketbola federācija]] (FIBA).

'''Kazaņas hani''' ({{val|tt|Казан ханнары}}, {{val|ru|ханы Казанские}}) jeb '''Kazaņas cari''' ({{val|ru|цари Казанские}}) bija [[Zelta Ordas valdnieki|Lielās Ordas valdnieku]] dinastijai piederīgi [[tatāri|tatāru]] [[hans|hani]], kas no 1438. līdz 1552. gadam valdīja [[Kazaņas haniste|Kazaņas hanistē]] [[Volga]]s vidustecē (tagadējā [[Tatarstāna]], [[Mari Ela]], [[Čuvašija]], [[Mordovija]], daļēji [[Udmurtija]] un [[Baškortostāna]]).

{{Izolēts raksts|date=2012. gada oktobrī,}}
{{vikisaites+}}
'''Mikroklasteris''' (puduris) ir nelielas uzņēmumu koncentrācijas nelielā ģeogrāfiskā apvidū, ko raksturo sociālajās un ekonomiskajās interesēs vienota sabiedrība ar kopīgu identitāti. Tās ilgtspējība tiek nodrošināta ar ilgtermiņa sadarbības stratēģijām, kas vērstas uz specializēšanos, taču vienlaicīgi arī pārdošanas apjoma palielināšanu.<ref>Michael, E. J. (2007). Micro-Clusters and Networks: The Growth of Tourism (1st ed.). Oxford: Elsevier Science</ref> Šāda pieeja īpaši izmantota vietējo tūrisma galamērķu struktūru attīstībā.<ref>Klepers, A. (2012).  Tūrisma telpiskās struktūras Latvijā, to veidošanās, izpausmes un nozīme galamērķu virzībai tirgū. Rīga: Latvijas Universitāte</ref>

[[Kategorija:Vikipēdija]]

'''Tautas demokrātija''' ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] teorētiska koncepcija un sabiedrības politiskās organizācijas forma, kas attīstījās pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] tā saukto "tautas demokrātisko revolūciju" kontekstā.

'''95 tēzes''' ir [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] sacerējums, kurā viņš kritizēja [[Romas Katoļu baznīca|katoļu baznīcas]] izrīcības, apgalvojot, ka tā ar savu naudaskāri un nepietiekamo dievbijību bendējot vienkāršās tautas ticību [[Dievs|Dievam]]. Pēc leģendas, viņš šīs savas tēzes [[1517. gads|1517. gada]] 31. oktobrī pienaglojis pie [[Vitenberga]]s klostera baznīcas durvīm, taču šis stāsts kļuvis pazīstams tikai pēc Lutera nāves<ref>Rubenis, Andris. Dzīve un kultūra Eiropā renesanses un reformācijas laikmetā. Zvaigzne ABC. Rīga. {{ISBN|5-405-01417-6}} 175.lpp.</ref> un mūsdienās bieži tiek apšaubīts.{{Nepieciešama atsauce}} Taču viņš noteikti uzrakstījis šīs tēzes un ap šo laiku nosūtījis tās apkaimes bīskapiem, vēlēdamies tās izdiskutēt. Lutera draugi tās negaidīti pašam Luteram izplatīja arī plašai publikai, kas sadusmoja [[Roma|Romu]].

, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).<br/>1. Izvirduma fāze<br/>2. Kalderas iebrukšana<br/>3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem<br/>4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

'''Magriba''' ({{val|ar|المغرب  }} (''{{unicode|al Maghrib}}'') — 'saulrieta vieta' vai '[[rietumi]]') ir reģions [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref>{{PZT|450}}</ref> Tradicionālā (senākā) [[Arābi|arābu]] izpratnē tas apzīmē teritoriju starp [[Atlass (kalni)|Atlasa kalniem]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]. Mūsdienās parasti ar šo terminu apzīmē [[Maroka|Maroku]], [[Alžīrija|Alžīriju]] un [[Tunisija|Tunisiju]], bet plašākā nozīmē arī pārējās Ziemeļāfrikas arābu valstis, izņemot [[Ēģipte|Ēģipti]], — [[Lībija|Lībiju]], [[Rietumsahāra|Rietumsahāru]] un [[Mauritānija|Mauritāniju]]. Dažādos vēsturiskos periodos Magribā iekļauta arī [[Ibērijas pussala]], [[Sicīlija]] un [[Malta]].

'''Nauseti''' (pazīstami arī kā '''Keipkoda indiāņi)''' ir [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] cilts, kas 17. gs. sākumā apdzīvoja Keipkodu tag. [[Masačūsetsa]]s štata austrumos.

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus_quagga_burchellii_-_Etosha,_2014.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga burchelli
|     pasuga_lv = Burčela zebra
|      binomial = Equus quagga burchelli <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1824)</small>
|      sinonīmi =
*''Equus quagga antiquorum''
*''Equus quagga zebroides''
}}

{{Sportista infokaste
 |               vārds = Tomass Kērtiss
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Thomas Curtis''
 |              attēls = Thomas Curtis.jpg
 |             att_izm = 
 |            paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Tomass Pelhams Kērtiss
 |              dz_dat = {{dat|1873|1|9}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
 |             mir_dat = {{dat|1944|5|23}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Nahanta}}
 |             tautība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = 
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 (1 zelta)
 |         os_lab sasn = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = 
 |             dzimums = V
 |           atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula = 
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
}}

{{Valodas infokaste
|          name = Karačaju un balkāru valoda
|    nativename = ''Къарачай-Малкъар тил''<br />''Qaraçay-Malqar til''
| pronunciation = 
|        states = [[Krievija|Krievijā]]
|        region = [[Ziemeļkaukāzs]]
|      speakers = 310 tūkstoši
|          rank = 
|   familycolor = Altajiešu
|   fam1        = [[Altajiešu valodas|Altajiešu]]<ref>"[http://www.ethnologue.com/show_family.asp?subid=90009 Ethnologue report for Altaic]"</ref>
|   fam2        = [[Tjurku valodas|Tjurku]]
|   fam3        = [[Galvenās tjurku valodas|Galvenās tjurku]]
|   fam4        = [[Kipčaku valodas|Kipčaku]]
|   fam5        = [[Kipčaku-kumānu valodas|Kipčaku-kumānu]]
|   fam6        = Kaukāza kipčaku
|        script = [[kirilica]], [[latīņu alfabēts]]
|        nation = divās [[Krievija]]s republikās:<br /> [[Kabarda-Balkārija|Kabardā-Balkārijā]]<br /> [[Karačaja-Čerkesija|Karačajā-Čerkesijā]]
|        agency=
|          iso1 = 
|          iso2 = krc
|          iso3 = krc
|           map = 
}}

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| attēls = Stellaria palustris kz07.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria palustris
| suga_lv = Purva virza
| binomial = Stellaria palustris
| kategorijas = nē
}}'''Purva virza''' ({{val|la|Stellaria palustris}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]], taču suga ir ieviesta arī citos kontinentos. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama nereti visā valsts teritorijā, kur tā aug zāļu un pārejas [[Purvs|purvos]], purvainās pļavās, mitrās un staignās ūdenstilpju krastmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-palustris-retz/|title=purva virza - Stellaria palustris Retz. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-01}}</ref>

[[Kategorija:Hlors]]
[[Kategorija:Sāļi]]

{{Commonscat|Legislators}}

{{BioTakso infokaste
| attēls = Nilgiri marten by N A Nazeer.jpg
| att_izmērs = 200px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes gwatkinsii
| suga_lv = Nilgiri cauna
| izplatība =

[[Kategorija:Belaja]]

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Perdix perdix (Marek Szczepanek).jpg
| att_nosaukums =[[Laukirbe]] (''Perdix perdix'') 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|  apakšdzimta= Perdicinae
| apakšdzimta_lv=Irbes
|         ģints = Perdix
|      ģints_lv = Laukirbes
|      binomial = Perdix 
|   kategorijas = nē
}}
'''Laukirbes''', '''laukirbju ģints''' (''Perdix'') ir viena no [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') ģintīm, kas apvieno trīs sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Laukirbes ir tradicionāli medību putni. 

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēlē kā Maikls
| attēls                   = Attēls:Like mike.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = '''Like Mike'''
| žanrs                    = Fantastikas komēdija
| režisors                 = Džons Šulcs
| producents               = 
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = [[Lil Bow Wow]], [[Moriss Čestnuts]], [[Džonatans Lipnickis]], [[Brenda Songa]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = [[NBA Entertainment]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|7|3}}
| ilgums                   = 100 [[min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[ASV dolārs|$]]30 miljoni
| ienākumi                 = 
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Spēlē kā Maikls"''' ({{val|en|Like Mike}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fantastikas komēdija, kuras režisors ir [[Džons Šulcs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lil Bow Wow]], [[Moriss Česnats]], [[Džonatans Lipnickis]] un [[Brenda Songa]]. Filma tapa sadarbībā ar [[NBA Entertainment]]. Filma ir stāsts par kādu [[Bērnu nams|bāreņu nama]] puisi Kelvinu, kurš atrod [[Maikls Džordans|Maikla Džordana]] bērnības dienu sporta apavus un vēlāk sāk spēlēt [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] kluba [[Ņujorkas "Knicks"]] sastāvā. Filmā ir filmējušies vairāki NBA spēlētāji.

{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 63
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Eu
|             atommasa = 151,964
|   valences elektroni = [Xe]4f<sup>7</sup>6s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Tīra eiropija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un gaisā oksidējusies eiropija plāksnīte
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 5244
|  kušanas temperatūra = 1099 K (826&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 1802 K (1529&nbsp;°C)
}}

'''«Dod pieci»''' ir labdarības akcija, kuru kopš 2014. gada katru decembri rīko [[Latvijas Radio 5]]. Tās laikā vairāki radiostacijas dīdžeji uz sešām diennaktīm tiek ieslēgti caurspīdīgā studijā un atskaņo klausītāju pasūtītās dziesmas. Lai pasūtītu dziesmu, klausītājam ir jāziedo vismaz 5 [[eiro]]. Labdarības akcija tiek veikta starptautiskā labdarības projekta ''[[Serious Request]]'' ietvaros.<ref>{{Ziņu atsauce | title = Labdarības maratons «Dod pieci!» šogad būs rekordgarš | publisher = [[Latvijas Sabiedriskie mediji]] | date = 2019. gada 19. novembrī | accessdate = 2019. gada 26. decembrī | url = https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/labdaribas-maratons-dod-pieci-sogad-bus-rekordgars.a338868// }}</ref>

{{Atsauces+}}
 (''Breizh''), [[Īrija]] (''Éire''), [[Kornvola]] (''Kernow''), [[Menas Sala|Mēna]] (''Mannin''), [[Skotija]] (''Alba'') un [[Velsa]] (''Cymru'')]]

{{jāuzlabo}}
'''Veiktspēja''' datorikā sevī iekļauj tādu darbību kopumu, kas ļauj dažādos aspektos mērīt datora efektivitāti patērētā laika un resursu griezumā.

'''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Eritropoetīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = EPO, epoetīns, hemopoetīns
|           CAS numurs = 113427-24-0
|      ķīmiskā formula = 
|              molmasa = ap 34 000
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}
'''Eritropoetīns''' (EPO) ir [[hormons]], kas veidojas [[nieres|nierēs]] un veicina sarkano asinsķermenīšu — [[eritrocīti|eritrocītu]] — izstrādāšanos [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 22. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref> No tā cēlies šīs bioloģiski aktīvās vielas nosaukums ([[eritropoēze]] — eritrocītu veidošanās). Eritropoetīns pieder pie [[glikoproteīni]]em. Eritropoetīnu izmanto dažādu [[anēmija|anēmiju]] (mazasinību) ārstēšanai. Eritropoetīna sekrēcija palielinās [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] ietekmē, kas  palielina asiņu [[skābeklis|skābekļa]] pārnešanas spēju stresa situācijās.

{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Bertrāns''' var būt:

'''Anonīms''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] ἀνώνυμος — bez vārda, nezināms) ir [[autors]], kurš slēpis savu vārdu. 

[[File:Neutrophils.jpg|thumb|300px|right|Asins iztriepē redzami 4 neitrofilie leikocīti.]]'''Neitrofilie leikocīti''' jeb '''neitrofili''' ir graudaini [[leikocīti]] (granulocīti), kam ir būtiska nozīme nespecifiskajā [[imunitāte|imunitātē]]. Neitrofilu paaugstināšanās asinīs visbiežāk norāda uz akūtu iekaisumu. Neitrofilie leikocīti pieder pie segmentkodolainajiem leikocītiem. No visiem leikocītiem neitrofilu [[populācija]] ir lielākā. Normā [[asinis]] satur 2,0—7,5x10<sup>9</sup> neitrofilu uz litru, kas sastāda 50—70% no kopējā leikocītu skaita.<ref name="Yarilin2010"/> Tie veidojas [[kaulu smadzenes|kaulu smadzenēs]] un to dzīves mūžs ir salīdzinoši īss - ap 5 dienām. Visvairāk šo šūnu ir kaulu smadzenēs, kas veido rezerves grupu. Asinīs cirkulējošā un audos esošā grupa ir samērā līdzīga skaita ziņā. Neitrofilu diametrs ir 9-12&nbsp;µm diametrā (lielāki nekā eritrocīti).Normā neitrofilu kodols ir sadalīts 2-5 segmentos. Vārds 'neitrofils' ir radies no histoloģisko preparātu hemotoksilīna-eozīna krāsojuma. Šajā krāsojumā [[bazofilie leikocīti]] krāsojas tumši zili, eozinofilie koši sarkani, bet neitrofilie neitrāli rozā krāsā.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kvadrātskābes struktūrformula<br /><br />Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2<br /> 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C<sub>4</sub>H<sub>2</sub>O<sub>4</sub>
|              molmasa = 114,06
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 293&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C<sub>4</sub>H<sub>2</sub>O<sub>4</sub>) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK<sub>2</sub>=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noteikti, varbūt
| attēls                   = Definitely Maybe poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Definitely, Maybe''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               = 
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         = 
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
''[[StudioCanal]]''
''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|2|14||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007|title=Definitely, Maybe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100539/http://bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=definitelymaybe.htm|title=Definitely, Maybe (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Noteikti, varbūt"''' ({{val|en|Definitely, Maybe}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Aila Fišere]], [[Dereks Lūks]], [[Ebigeila Breslina]], [[Elizabete Benksa]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|14||bez}}.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Pelargonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>9</sub>H<sub>18</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=158,23
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=12,5&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=254&nbsp;°C
}}
'''Pelargonskābe''' (n-nonānskābe, oktānkarbonskābe, С<sub>8</sub>Н<sub>17</sub>СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pelargonskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Vēsumā viegli kristalizējas. Ūdenī gandrīz nešķīst. Pelargonskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pelargonātiem''' vai '''nonanoātiem'''.

[[Kategorija:Cilvēku saziņa]]
[[Kategorija:Fonētika]]

[[Kategorija:Fauna pēc reģiona| ]]
[[Kategorija:Kontinenti]]

'''Sekante''' ir taisne, kas krusto [[riņķa līnija|riņķa līniju]] vai citu [[līkne|līkni]] divos punktos. Sekantes nogriezni, kas atrodas starp šiem diviem punktiem, sauc par [[Horda (matemātika)|hordu]].

[[Kategorija:NVS]]

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sji Dzjiņpins
| vārds_orģ           = 习近平
| attēls              = Xi Jinping with Macron and Von der Leyen 2023.jpg
| apraksts            = Sji Dzjiņpins 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|2012|11|15|N|bez}}
| term_beigas         = 
| priekštecis         = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis            = 
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[ĶTR prezidents]]
| term_sākums2        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| term_beigas2        = 
| viceprezidents2     = {{ubl|[[Li Juaņčao]]|[[Vans Cjišaņs]]}}
| priekštecis2        = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis2           = 
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = [[ĶTR viceprezidents]]
| term_sākums3        = {{dat|2008|3|15|N|bez}}
| term_beigas3        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| prezidents3         = [[Hu Dzjiņtao]]
| priekštecis3        = [[Džens Cjinhuns]]
| pēctecis3           = [[Li Juaņčao]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1953|6|15}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = 
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = [[haņi|haņs]]
| partija             = [[Ķīnas Komunistiskā partija]]
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = [[Sji Džunsjuņs]]
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = inženieris, advokāts, filozofs, politiķis
| alma_mater          = Ciņhua Universitāte
| reliģija            = 
| paraksts            = Xi Jinping signature (2023).svg
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}

{{BioTakso infokaste
| attēls = Polyommatus icarus 001.JPG
| att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 =Polyommatus icarus-02 (xndr).jpg
|| att2_nosaukums = Mātīte
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| dzimta =Lycaenidae
| dzimta_lv =Zeltainīšu dzimta
| apakšdzimta = Polyommatinae
| apakšdzimta_lv = Zilenīšu apakšdzimta
| ģints = Polyommatus
| ģints_lv = Zilenīši
| suga =Polyommatus icarus
| suga_lv = Parastais zilenītis
| binomial = Polyommatus icarus
| autors =[[Rottemburg]], 1775
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Papilio arion''
*''Glaucopsyche arion''
*''Maculinea arion''
}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Robertsons''' var būt:

[[Kategorija:Jūgendstils]]

[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Māksla]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Drosmīgais
| attēls                   = The Brave.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Brave''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džonijs Deps]]
| producents               = 
* [[Čārlzs Evanss jaunākais]]
* [[Kerola Kempa]]
| scenārija autors         = 
* [[D. P. Deps]]
* [[Pols Makkadens]]
* Džonijs Deps
| galvenajās lomās         = 
* [[Džonijs Deps]]
* [[Marlons Brando]]
* [[Māršals Bells]]
* [[Frederiks Forests]]
* [[Elpīdija Karilo]]
| mūzika                   = [[Igijs Pops]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[Majestic Films International]]''
| izdošanas laiks          = 
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/brave-1997|title=The Brave|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]6 miljoni
| ienākumi                 = 
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Drosmīgais''' ({{val|en|The Brave}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Gregorija Makdonalda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un  galveno lomu atveidotājiem ir [[Džonijs Deps]]. Citas lomas atveido [[Marlons Brando]], [[Māršals Bells]], [[Frederiks Forests]] un [[Elpīdija Karilo]].

{{Gadsimts2|17}}
'''17. gadsimts''' jeb '''XVII gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1601]]. līdz [[1700]]. gadam. Eiropā tas bija [[Jaunie laiki|jauno laiku]] periods un bija raksturīgs ar vairākiem lieliem kariem, kā [[Trīsdesmitgadu karš]], [[Lielais turku karš]] u.c. 

{{Commonscat|Fields Medalists}}

[[Kategorija:Brīvā un atvērtā pirmkoda organizācijas|Nodibinājumi]]
[[Kategorija:Brīvās programmatūras projekti|Nodibinājumi]]
[[Kategorija:Fondi]]

{{Infokaste+}}{{infokaste+}}

'''Vārsma''' ir [[dzeja]]s valodas ritma pamatvienība, kas balstās uz uzsvērtu un neuzsvērtu [[zilbe|zilbju]], paužu un citu valodas elementu noteiktu izkārtojumu; tā var būt atsevišķa rinda [[dzejolis|dzejolī]]. Vārsma var būt arī dzejoļa '''pants''' vai pat viss dzejolis. Pēc uzsvērto un neuzsvērto zilbju, paužu un citu valodas elementu izkārtojuma ir dažādi vārsmu veidi jeb [[pantmērs|pantmēri]], piemēram, monometrs, dimetrs, trimetrs.

{{BioTakso infokaste
|       platums = 235px
|        attēls = Juancito.jpg
| att_nosaukums = 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = E. asinus x caballus
|       suga_lv = Mūlis 
|      binomial = Equus asinus x caballus
|   kategorijas = nē
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Killer''
| operators = 
| attēls = The Killer 2023 poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents = 
| scenārijs = [[Endrū Kevins Vokers]]
| aktieri = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Čārlzs Pārnels]]
* [[Keija O'Mallija]]
* [[Sala Beikers]]
* [[Sofija Šarlote (aktrise)|Sofija Šarlote]]
* [[Tilda Svintone]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''The Killer''
| studija = * ''[[Netflix|Netflix Studios]]''
* ''Plan B Entertainment''
* ''Boom! Studios''
* ''Panic Pictures (II)''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|11|10|Netflix}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|318,289}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Killer-The-(2023)|title=The Killer (2023) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|11}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''The Killer''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]], bet scenārija autors [[Endrū Kevins Vokers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Arliss Hauards]], [[Čārlzs Pārnels]], [[Kerija O'Mallija]], [[Sala Beikers]], [[Sofija Šarlote (aktrise)|Sofija Šarlote]] un [[Tilda Svintone]]. Filma balstīta uz franču rakstnieka [[Alekss Nolēns|Aleksa Nolēna]] tāda paša nosaukuma grafisko romānu sēriju.

[[Kategorija:Florbolisti]]
[[Kategorija:Latvijas sportisti|Florbolisti]]

'''Aukstasiņu dzīvnieks''' jeb '''poikilotermijs''' ir dzīvnieks, kura ķermeņa temperatūra mainās atkarībā no vides [[temperatūra|temperatūras]]. Pie aukstasiņu dzīvniekiem pieder [[rāpuļi]], [[abinieki]], [[zivis]] un visi [[bezmugurkaulnieki]].

{{catmore}}
{{Commonscat|July}}

'''Ištaras vārti''' bija astotie [[Babilonija]]s iekšpilsētas vārti. Tie bija četri uz kvadrāta pamatnes celti torņi ar arkveida ieeju, aiz kuras sākās galvenā [[maģistrāle]] — procesiju ceļš. Šo ceļu uzskatīja par svētu, jo tas veda uz Bābeles galveno templi, tā saucamo «Esagilu», kas bija celts par godu dievam Mardukam. Procesiju [[ceļš]] bija izbruģēts ar [[kaļķakmens]] plāksnēm un inkrustēts ar sarkanu [[brekčija|brekčiju]]. Pilsētas mūris, vārtu torņi, sienas gar procesiju ceļu bija celti no dedzinātiem ķieģeļiem, pie kam uz ķieģeļiem ciļņa tehnikā bija attēloti [[lauvas]], [[vērši]], [[pūķis|pūķi]] — dievu simboli. Ciļņus klāja krāsaina [[glazūra]].

'''Broka''' var būt:
* [[Broka (pilsēta)|Broka]] ― pilsēta Polijā

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Asterales|suga_lv=Divmāju kaķpēdiņa|suga=Antennaria dioica|ģints_lv=Kaķpēdiņas|ģints=Antennaria|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Antennaria dioica (L.)|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|att_izmērs=200px|attēls=Antennaria dioica 'Rubra' kz02.jpg|kategorijas=nē}}'''Divmāju kaķpēdiņa''' (''Antennaria dioica'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[Kaķpēdiņas|kaķpēdiņu ģints]] augu suga, kura dabā ir sastopama gandrīz visur [[Eiropa|Eiropā]] (atskaitot dienvidu apgabalus) un dažviet [[Austrumāzija|Austrumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama visā valsts teritorijā.

{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kalnu aukas
|          attels = 
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[Emīlija Brontē|Eliss Bells]]
|  orig nosaukums = ''Wuthering Heights''
|       tulkotajs = 
|     ilustrators = 
|     vaka autors = 
|          valsts = {{vieta|Lielbritānija}}
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija = 
|          temats = 
|           zanrs = 
|        izdevejs = ''Thomas Cautley Newby''
|          izdota = 1847. gada decembris
| izdota latviski = 
|         formats = 
|             lpp = 
|     masa izmers = 
|            isbn = 
|            oclc = 
|             pec = 
|           pirms = 
}}
"'''Kalnu aukas'''" ({{val-en|Wuthering Heights}}) ir angļu rakstnieces [[Emīlija Brontē|Emīlijas Brontē]] romāns. Tas ir viņas vienīgais sarakstītais romāns. Darbs tika sarakstīts starp 1845. gada decembri un 1846. gada jūliju, bet tika publicēts 1847. gada decembrī. Darbu viņa parakstījusi ar [[pseidonīms|pseidonīmu]] Eliss Bells.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Hlorapskābes struktūrformula <br /><br />Hlorapskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = hipohlorskābe, ūdeņraža hipohlorīts, ūdeņraža oksohlorāts(I), hloranols
|           CAS numurs = 7790-92-3
|      ķīmiskā formula = HClO
|              molmasa = 52,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorapskābe''' (HClO) ir ļoti vāja vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +1. Hlorapskābe pastāv tikai ūdens šķīdumos un ir ļoti nestabila.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 286. lpp.</ref>  Saules gaismā hlorapskābe sadalās dažu sekunžu laikā. Hlorapskābes sāļus sauc par [[hipohlorīti]]em, tie ir samērā stabili. Hlorapskābe ir tik vāja skābe, ka to izspiež no sāļiem pat [[ogļskābe]]. Koncentrēti hlorapskābes šķīdumi ir zaļgandzeltenīgi<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 857. lpp. {{ru ikona}}</ref>, bet vājāki — bezkrāsaini. Tiem ir ļoti asa smaka.

{{Commonscat|Recreational mathematics}}

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kamigina
| official_name = ''Camiguin''
| image_skyline = GUINSILIBAN PORT.jpg
| imagesize =
| image_caption = Ginsilibanas piestātne [[Kamigina]]s salas dienvidos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Camiguin in Philippines (special marker).svg
| map_caption = 
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 241.44
| population_total = 92808
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint = 
| latd = 9 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 43 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Mambahao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 5
| p1 = '''5 municipalitātes'''
| p2 = [[Ginsilibana]]
| p3 = [[Katarmana (Kamigina)|Katarmana]]
| p4 = [[Mahinoga]]
| p5 = [[Mambahao]]
| p6 = [[Sagaja]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = kamigiņoni
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAM
| website                  = {{URL|http://www.camiguin.gov.ph/}}
}}
'''Kamigina''' ({{val|fil|Lalawigan ng Camiguin}}, {{val|en|Province of Camiguin}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Camiguin}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 5 municipalitātēs un sīkāk 58 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Mambahao]] [[Kamigina]]s salas ziemeļos. 

{{Commonscat|Cuisine by country|Nacionālās virtuves}}

[[Kategorija:Sportisti]]
[[Kategorija:Sports Azerbaidžānā]]

'''6. maijs''' ir gada 126. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (127. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 239 dienas.

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Bono
|Attēls = Bono-hat-glasses.jpg
|Att_izm = 200 px
|Apraksts = Bono [[Brazīlija|Brazīlijā]].
|Fons = solists 
|Dz_vārds = Pols Deivids Hjūsons
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1960|5|10}}
|Vieta = {{flagicon|Ireland}} [[Dublina]], [[Īrija]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]], [[mutes harmonikas]]
|Žanrs = [[rokenrols]]<br />[[rokmūzika]]<br />[[psihodēliskais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dzejnieks]], [[aktīvists]], [[filantrops]]
|Gadi = [[1976]] - pašlaik
|Darbojies_arī = [[U2]]
|Dzimums = V
}}

{{Commonscat|Cyclists from South Africa|Dienvidāfrikas riteņbraucēji}}

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = MolaMola Lisboa20051020 Modified.jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     virsklase = Osteichthyes
|  virsklase_lv = Kaulzivis
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|     virskārta = Acanthopterygii
|  virskārta_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Tetraodontiformes
|      kārta_lv = Balonzivjveidīgās
|        dzimta = Molidae
|     dzimta_lv = Mēnesszivju dzimta
|         ģints = Mola
|      ģints_lv = Mēnesszivis
|          suga = M. mola
|       suga_lv = Mēnesszivs
|      binomial = Mola mola
|   kategorijas = nē
}}
'''Mēnesszivs''', saukta arī par '''okeāna sauleszivi''', (''Mola mola'') ir smagākā zināmā [[kaulzivis|kaulzivs]]. Pieaugušas zivs vidējā masa ir 1 [[tonna]]. Šīs sugas zivs ir sastopama [[tropi|tropu]] ūdeņos, kā arī dažreiz [[mērenā josla|mērenās joslas]] ūdeņos.

'''Hammurapi likumi''' ir labi saglabājies [[Babilonija|babiloniešu]] likumu kodekss, kas tiek datēts ar 1772. gadu p.m.ē. Tas ir viens no senākajiem atšifrētajiem garajiem rakstiem pasaulē. Tos izdeva sestais Babilonijas valdnieks [[Hammurapi]]. Likumu kodekss sastāv no 282 likuma pantiem, kas sākotnēji tika iekalti akmens stabā [[ķīļraksts|ķīļrakstā]]. Likumi tika sastādīti pēc "taliona" principa ("aci pret aci, zobu pret zobu").<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules vēstures atlants. 1. daļa|isbn=9984-17-828-5|page=29}}</ref><ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/5969-Hammurapi-likumu-kr%C4%81jums Enciklopēdija.lv: Hammurapi likumu krājums]</ref> Pašlaik Hammurapi stēla atrodas [[Luvra|Luvrā]].

[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

<pre><nowiki>
{{Kosmonauta infodaļa  
| kos_veids = 
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =                  
| kos_koplaiks =                    
| kos_iesaukums =
| kos_misija =
| kos_kuģi =                   
}}
kur:
 kos_veids = te var pierakstīt organizāciju, piem., NASA astronauts
 d_pakāpe =  dienesta pakāpe
 kos_koplaiks = kopējais laiks, pavadīts kosmosā
 kos_kuģi = ar kādiem kugiem lidojis (ja uz augšu un lejup ir dažādi, tad to paskaidrot)

'''Cigarete''' ({{val|de|zigarette}}, {{val|fr|cigarrete}} — 'neliels cigārs') ir [[smēķēšana]]i domāts [[tabaka]]s izstrādājums, kas sastāv no [[papīrs|papīra]] [[cilindrs|cilindra]], kurā iepildīta smalki sagriezta tabaka.

[[Kategorija:Tekstilrūpniecība]]
[[Kategorija:Apģērbs]]

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Vargs Vikerness
|Attēls = Varg Vikernes.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = 
|Fons = solists
|Dz_vārds = dzimis Kristians Vikerness, 18 gadu vecumā oficiāli nomainīja vārdu uz Vargs
|Dzimis = 1973. gada 11. februārī
|Vieta = {{flagicon|Norway}} [[Bergena]], [[Norvēģija]]
|Instrumenti = balss, ģitāra, basģitāra, bungas, sintezators
|Žanrs = [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|Melnais metāls]]<br />[[Tumšais ambients]]<br />[[Nāves metāls]]
|Nodarbošanās = dziedātājs
|Gadi = 1988-pašlaik
|Izdevējkompānija = 
|Darbojies_arī = Uruk-Hai <small>(1988-89)</small><br />[[Old Funeral]] <small>(1990)</small><br />Satanel <small>(1990)</small><br />[[Mayhem]] <small>(1993)</small><br />[[Burzum]] <small>(1991-2020)</small>
|Mlapa = http://burzum.org
|Dzimums = V
}}
'''Vargs Vikerness''', dzimis '''Kristians Vikerness''' (dzimis [[1973]]. gada [[11. februāris|11. februārī]] netālu no [[Bergena]]s [[Norvēģija|Norvēģijā]], pašlaik likumīgais vārds ir '''Luijs Kašē'''), pazīstams arī kā '''Grāfs Grišnaks''' ([[norvēģu valoda|norvēģu]]: ''Count Grishnackh''), ir [[Norvēģija]]s [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnā metāla]] [[mūziķis]]. Galvenokārt zināms kā grupas [[Burzum]] dibinātājs un vienīgais dalībnieks, bet ir spēlējis arī basģitāru grupā [[Mayhem]]. Izcietis 16 gadu cietumsodu par Mayhem ģitārista [[Eironimuss|Eironīmusa]] slepkavību [[1993]]. gadā. Viņš ir [[neopagānisms|neopagānisma]] novirziena [[odalisms|odalisma]] ideju sekotājs. Dokumentālās filmas ''[[Metal: A Headbanger's Journey]]'' veidotājs [[Sems Duns]] viņu ir nosaucis par visu laiku zināmāko metāla mūziķi, saistībā ar viņa dalību vairāku baznīcu nodedzināšanā Norvēģijā [[1992]]. gadā.

{{Commons cat|Ardèche|Ardēša}}

pie [[Ziemeļu forti]]em]]
'''Kureļa grupa''' bija latviešu militārais formējums [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara laikā]]. Tas tika izveidots 1944. gada jūlijā no Rīgas apriņķa aizsargiem ar oficiālu mērķi vācu atkāpšanās gadījumā aizstāvēt Daugavu starp Pļaviņām un Ķegumu un organizēt partizānu vienības padomju aizmugurē. Grupas vadība bija saistīta [[Latvijas Centrālā padome|Latvijas Centrālo padomi]] un bija iecerēts, ka tā varētu stāties jaunveidojamās Latvijas valdības rīcībā.

]]
'''Orhonas raksts''' jeb '''sentjurku rūnas''' bija rakstība, ko izmantoja [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] no 5. gs. p.m.ē līdz 10. gs. m.ē. Pirmais zināmais [[tjurki|tjurku]] [[alfabēts]]. Nosaukts pēc pirmā atraduma Orhonas ielejā ([[Mongolija|Mongolijā]]). Dažreiz to sauc par '''tjurku rūnām''', jo zīmes ir līdzīgas [[Rūnu raksts|ģermāņu rūnu rakstam]] (dažas pat sakrīt gan vizuāli, gan fonētiski).

{{Nosaukums slīprakstā}}

{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = 
|nosaukums_latv_val     = Veršovijas (Karšuvas) bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                = 
|valsts                 = Lietuva
|laikmets               = 
|statuss                = {{val-la|Episcopatus Wersoviensis}}
|statusa_teksts         = 
|impērija               = 
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1254
|gads_beigas            = 1260
|
|event_start            = Dibināta pēc pāvesta legāta līguma ar kuršu valdniekiem 
|date_start             = 
|event_end              = Likvidēta pēc [[Durbes kauja]]s un pakļauta Vācu ordenim 
|date_end               = 
|
|event1                 =  
|date_event1            = 
|event2                 = 
|date_event2            = 
|event3                 = 
|date_event3            = 
|event4                 = 
|date_event4            = 
|
|event_pre              = 
|date_pre               = 
|event_post             = 
|date_post              = 
|
|p1                     = 
|flag_p1                = 
|s1                     = 
|flag_s1                = 
|image_flag             = 
|flag                   = 
|flag_type              = 
|
|image_coat             = 
|symbol                 =
|symbol_type            = 
|
|image_map              = Žemaišu zeme 13. gs. vidū.jpg
|image_map_caption      = žemaišu apdzīvotā teritorija ap 1250. gadu
|
|galvaspilsēta          = Karšuva
|
|national_motto         = 
|national_anthem        = 
|kopīgas_valodas        = 
|reliģija               = [[Katoļticība]]
|nauda                  = 
|
|leader1                = [[Kristiāns (bīskaps)]]
|leader2                = 
|leader3                =  
|leader4                =  
|year_leader1           = 1253.-1259./60.
|year_leader2           = 
|year_leader3           = 
|year_leader4           = 
|leader                 = 
|title_leader           = Lietuvas bīskaps
|stat_year1             = 
|stat_platība1          = 
|stat_pop1              = 
|footnotes              = 
}}

'' kultūra [[Petri trauks|Petri traukā]]]]
'''Mikrobioloģija''' ({{val|el|μικρος}} (''mikros'') — 'mazs', {{val|la|bios}} — 'dzīve' un {{val|el|λογία}} (''logia'') — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas apraksta un pēta [[mikroorganisms|mikroorganismus]] un to izmantošanas iespējas. Galvenie mikrobioloģijas pētījumu objekti ir [[baktērijas]], [[raugs|raugi]] un [[pelējuma sēnes]], kā arī [[vīruss|vīrusus]]. Mikroorganismu pētniecībai tiek izmantotas metodes kā mikroorganismu kultivēšana, mikroskopija, kā arī bioķīmijas un molekulārās bioloģijas metodes, piemēram, ģenētiskā materiāla analizēšana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/956|title=molekulārā bioloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2020-05-09|language=lv}}</ref> Mikrobioloģijas pētījumos ļoti svarīgi ir [[eksperiments|eksperimenti]], [[sterilitāte]] un [[tīrkultūra]]. Mikrobioloģija cieši savijas ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un [[ekoloģija|ekoloģiju]]. 

'''Strazdumuiža''' ({{val|de|Strassenhof, Strasdenhof}}) bija muiža [[Biķernieku draudzes novads|Biķernieku draudzes novadā]], tagad [[Jugla (Rīga)|Juglas apkaimē]] Rīgā, no kuras saglabājušās vairākas koka ēkas un Strazdumuižas parks. Muižas ēkas izmanto [[Latvijas Neredzīgo biedrība]].

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste 
|bilde=
|developer = ''[[Blizzard North]]''
|publisher = ''[[Blizzard Entertainment]]'', ''[[Sierra Entertainment]]'', ''[[Hanbitsoft]]''
|release = 2000. gada vasara
|genre = ''[[hack and slash]]''
|modes = Daudzspēlētāju, vienspēlētāja
|platforms = ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Mac OS]]'', ''[[macOS]]''
|media = 3 diski
|requirements = Mac OS: G3 procesors vai līdzīgs,
Sistēma 8.1 vai labāka,
64MB RAM
+ Virtuālā atmiņa,
650MB brīvā vieta,
4X CD-ROM diskdzinis,
256 krāsu displejs
800x600 izšķirtspēja.
Windows: 233 MHz Pentium
vai labāks,
32MB RAM,
650MB brīvā vieta,
4X CD-ROM diskdzinis,
''DirectX'' derīga videokarte.
|input = Datorpele, klaviatūra
}}

]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

{{BioTakso infokaste
| attēls        = Cicadella viridis01.jpg
| att_nosaukums = [[Zaļā cikādīte]] (''Cicadella viridis')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| apakšklase    = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Auchenorrhyncha
| apakškārta_lv =Cikādes
| iedalījums    = 
*[[Cikāžveidīgo infrakārta]] (''Cicadomorpha'')
*[[Laterncikāžveidīgo infrakārta]] (''Fulgoromorpha'')
| binomial=Auchenorrhyncha <small>([[Duméril]], 1806)</small>
| kategorijas=
| sinonīmi=
*''Cicadinea''
}}
'''Cikādes''' (''Auchenorrhyncha'') ir [[blakšu kārta]]s (''Hemiptera'') apakškārta, kas aptver lielāko daļu no kādreizējās [[augu sūcēju kārta]]s (''Homoptera'') (apmēram 42 000 sugu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.landcareresearch.co.nz/__data/assets/pdf_file/0003/26328/FNZ63Auchenorrhycha.pdf |title=Auchenorrhyncha (Insecta: Hemiptera) |access-date={{dat|2013|06|27||bez}} |archive-date={{dat|2013|02|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130218090636/http://www.landcareresearch.co.nz/__data/assets/pdf_file/0003/26328/FNZ63Auchenorrhycha.pdf }}</ref>). Tās ir [[cikāžu dzimta|dziedošās cikādes]], [[cikādiņas]], [[putcikādes]], [[dzeloņcikādes]] un citi cikāžu veidi. Otra kādreizējās augu sūcēju kārtas grupa - [[laputis]] un [[bruņutis]] mūsdienās tiek sistematizētas [[augutis|augutu apakškārtā]] (''Sternorrhyncha''). Pārējās augu sūcēju sugas tiek sistematizētas [[sūnu blaktis|sūnu blakšu apakškārtā]] (''Coleorrhyncha''). Tomēr taksonomisko vienību - [[blakšu kārta]]s (''Hemiptera'') un [[augu sūcēju kārta]]s (''Homoptera'') - statuss joprojām starp sistemātiķiem tiek diskutēts.<ref>Sorensen J.T., Campbell B.C., Gill R.J., Steffen-Campbell J.D., 1995. Non-monophyly of Auchenorrhyncha ("Homoptera"), based upon 18S rDNA phylogeny: eco-evolutionary and cladistic implications with pre-Heteropteroidea Hemiptera (s.l.) and a proposal for new monophyletic suborders. Pan-Pacific Entomologist, 71 (1): 31–60</ref>

[[Kategorija:Nokia|Interneta planšetdatori]]
[[Kategorija:Planšetdatori]]

'''Grifits''' var būt:

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bridžitas Džonsas mazulis
| attēls                   = Bridget Jones's Baby poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bridget Jones's Baby''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Šārona Magvaira]]
| producents               = 
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Debra Heivorfas]]
| scenārija autors         = 
* [[Emma Tompsone]]
* [[Dens Meizers]]
* [[Helēna Fīldinga]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džemma Džonsa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Miramax]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|5|Londonas pirmizrāde|2016|9|18|Apvienotā Karaliste un ASV|2016|10|5|Francija|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-baby-2016|title=Bridget Jones's Baby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2019|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191116130728/https://bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-baby-2016}}</ref>
| valsts                   = 
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgetjonessbaby.htm|title=Bridget Jones's Baby (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|212 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Bridžitas Džonsas mazulis"''' ({{val|en|Bridget Jones's Baby}}) ir 2016. gada romantiska komēdija, kuras režisore ir [[Šārona Magvaira]]. Galvenās lomas atveido [[Renē Zelvēgere]], [[Patriks Dempsijs]], [[Kolins Fērts]], [[Džims Brodbents]], [[Džemma Džonsa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|5||bez}} Londonā. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Bridžitas Džonsas dienasgrāmata]]" un 2004. gada filmai "[[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]".

[[Kategorija:Rakstības]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Alfabēti]]

[[Kategorija:Zvaigznāji]]

'''9. jūlijs''' ir gada 190. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (191. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 175 dienas.

'''Latviešu dzeja''' ir nozīmīga [[latviešu rakstniecība]]s vēstures sastāvdaļa kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrās puses, daudzi dzejnieki bijuši nacionāli nozīmīgi publicisti un politiski darbinieki.

'''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām. 

{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

[[Kategorija:Zvirbuļveidīgie]]

{{Commonscat|Fencers from Sweden|Paukotāji no Zviedrijas}}

pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

'''Reliģiskais nacionālisms''' ir [[nacionālisms]] kurš saistīts ar noteiktu [[Reliģija|reliģisko]] pārliecību, [[Dogma|dogmu]] vai piederību reliģijai. Šīs attiecības var iedalīt divos aspektos: reliģijas politizācija un reliģijas ietekme uz [[Politika|politiku]].<ref name="Xypolia">{{Publikācijas atsauce|last=Xypolia|first=Ilia|year=2011|title=Cypriot Muslims among Ottomans, Turks and British|url=http://www.bujournal.boun.edu.tr/docs/13330942935.pdf|journal=Bogazici Journal|volume=25|issue=2|pages=109–120|doi=10.21773/boun.25.2.6|access-date=10 November 2012|doi-access=free}}</ref>

'''Izotopi''' (no grieķu ''ισος'' — vienāds, un ''τόπος'' — vieta) ir [[atoms|atomi]], kuru [[atoma kodols|kodolos]] ir vienāds skaits [[protons|protonu]], bet dažāds skaits [[neitrons|neitronu]]. Izotopi tā ir nosaukti, jo atrodas vienā un tai pašā [[periodiskā sistēma|periodiskās sistēmas]] vietā - tiem ir vienādas (vai gandrīz vienādas) ķīmiskās īpašības.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Krusttēvs 2
| attēls = Godfather part ii.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Godfather Part II''
| žanrs = 
| režisors = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents = 
| scenārija autors = 
| galvenajās lomās = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Talija Šaira]]
* [[Morgana Kinga]]
* [[John Cazale|Džons Kazale]]
* [[Marianna Hill|Marianna Hila]]
* [[Lī Strasbergs]]
* [[Michael V. Gazzo|Maikls Gaco]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = 
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1974|12|20|ASV}}
| ilgums = 200 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * angļu
* sicīliešu
| budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,6 miljoni}}
| iepriekšējā = "[[Krusttēvs (filma)|Krusttēvs]]"
| nākamā = "[[Krusttēvs 3]]"
| imdb = 0071562
}}
'''"Krusttēvs 2"''' ({{val|en|The Godfather Part II}}) ir 1974. gada amerikāņu kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Filmas sižets daļēji ir balstīts uz [[Mario Pjuzo]] 1969. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Šis ir turpinājums 1972. gada filmai "[[Krusttēvs (filma)|Krusttēvs]]". Visa filmu triloģija ir stāsts par [[Ņujorka]]s [[Sicīlija|sicīliešu]] [[mafija]]s Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts Djuvals]], [[Daiena Kītone]], [[Roberts De Niro]], [[Talija Šaira]], [[Morgana Kinga]], [[John Cazale|Džons Kazale]], [[Marianna Hill|Marianna Hila]], [[Lī Strasbergs]] un [[Michael V. Gazzo|Maikls Gaco]].

{{Catmore}}

{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]<br />[[Upsālas Universitāte]]<br />[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Great_Eared-Nightjar,_Tangkoko,_Sulawesi_(5799113025)_(2).jpg
 | att_nosaukums = [[Lielais ausainais lēlis]] (''Lyncornis macrotis'') 
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |     virskārta = Cypselomorphae
 |  virskārta_lv = Lēļi un svīres
 |   virskārta_r = Lēļu un svīru virskārta
 |         kārta = Caprimulgiformes
 |      kārta_lv = Lēļveidīgie
 |        dzimta = Caprimulgidae
 |     dzimta_lv = Lēļu dzimta
 |      binomial = Caprimulgidae <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1825)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība = 
 |    iedalījums = 
3 apakšdzimtas:
*[[Ausaino lēļu apakšdzimta|Ausainie lēļi]] (''Eurostopodinae'')
*[[Bezūsu lēļu apakšdzimta|Bezūsu lēļi]] (''Chordeilinae'')
*[[Lēļu apakšdzimta|Lēļi]] (''Caprimulginae'')
}}
'''Lēļu dzimta''' (''Caprimulgidae'') ir viena no [[lēļveidīgie|lēļveidīgo kārtas]] (''Caprimulgiformes'') dzimtām. Tā apvieno 98 sugas, kas tiek iedalītas 3 apakšdzimtās un 20 ģintīs.<ref>D.T. Holyoak, [https://books.google.lv/books?id=gdDr_2z1MNwC&pg=PA285&lpg=PA285&dq=Nyctiprogne+genus&source=bl&ots=W1NqbRxecH&sig=DBqFZSlTzxP3Gez35QgE1opJc5U&hl=lv&sa=X&ved=2ahUKEwjLquaSreHfAhXBhSwKHVbwDDMQ6AEwBXoECAcQAQ#v=onepage&q=Nyctiprogne&f=false Nightjars and Their Allies: The Caprimulgiformes], Oxford University Press</ref><ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/nightjars/ |title=World Bird List: Frogmouths, Oilbird, potoos, nightjars, 2019 |access-date={{dat|2019|01|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181004213026/http://www.worldbirdnames.org/bow/nightjars/ |archivedate={{dat|2018|10|04||bez}} }}</ref> Sastopamas gandrīz visos [[kontinents|kontinenos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref name=world/> Nav sastopamas arī [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un vairākās citās lielākās [[okeāns|okeānu]] salās.<ref name=bri>[https://www.britannica.com/animal/caprimulgiform Britannica: Caprimulgiform]</ref> [[Latvija|Latvijā]] ligzdo viena lēļu dzimtas suga – [[vakarlēpis]] (''Caprimulgus europaeus'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/caprimulgidae/ Latvijas Daba: Vakarlēpis]</ref>

'''USENET''' (no {{val|en|User Network}})<ref>{{AkadTerm|term=USENET|lang=EN}}</ref> ir [[datortīkls]], ko izmanto galvenokārt sarunām un un failu publicēšanai. Usenet sastāv no ziņu grupām, kurās lietotāji var sūtīt izziņas. Izziņas glabājas serveros, kuri mainās ar tām kā draugs draugam. Usenet deva lielu ieguldījumu tīmekļa kultūras attīstībā, radot tādus terminus kā niki, smaili, paraksti, moderatori, trolings, flūds, fleims, bans, FAQ un spams.

'''Trio''' [[Mūzika|mūzikā]] ir trīs mūzikas instrumentu vai [[Balss|vokālu]] izpildītāju kopa. Vārds ”trio” nāk no [[itāļu valodas]], nozīmējot “pa [[3 (skaitlis)|trīs]]”.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Mūzikas leksikons|last=Kārkliņš|first=Ludvigs|publisher=RaKa|year=2006|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref> 

'''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

{{infokaste+}}

{{Commonscat|Petrology}}

{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Semantiskā integrācija''' ir process, kurā tiek salīdzināti divi vai vairāki [[Modelēšana|modeļi]], un tajos esošie [[Semantika|semantiski]] saistītie jēdzieni tiek saskaņoti, tos savstarpēji [[Kartēšana|kartējot]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Carroll|first=Ray|last2=van der Meer|first2=Sven|date=2008-07|title=Semantic Integration of User Data - Models and Processes Enabling Seamless Mobility|url=https://ieeexplore.ieee.org/abstract/document/4591731|journal=2008 32nd Annual IEEE International Computer Software and Applications Conference|pages=1103–1109|doi=10.1109/COMPSAC.2008.220}}</ref> Tā funkcija ir savienot neviendabīgus [[Datu avots|datu avotus]] un organizēt tajos esošo [[Informācija|informāciju]], vienlaikus novēršot konfliktus, kas var rasties dažādu struktūru, kā arī semantiskā konteksta vai nozīmes pretrunu dēļ.

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Augusts Veismanis
| vārds_orig = ''August Weismann''
| attēls = AugustWeismann.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1834
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācu konfederācija]]<br />([[Hesene]], {{GER}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1914
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Freiburga]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = 
| dzimums = V
| paraksts = 
| darba_vietas = [[Freiburgas Universitāte]]
| alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji = 
| studenti = 
| sasniegumi = [[neodarvinisms]], [[Veismaņa barjera]]
| apbalvojumi = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Mother's Day''
| attēls = Mother's Day poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs = komēdija, romantiska filma
| režisors = [[Gerijs Māršals]]
| producents = * [[Brendts Andersens]]
* [[Hovards Burds]]
* [[Daniels Daimonds]]
* [[Marks DiSalle]]
* [[Veins Alans Raiss]]
| scenārija autors = * [[Toms Hainss]]
* [[Aņa Kočova Romano]]
* [[Mets Volkers]]
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Anistone]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Šeja Mičela]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Brita Robertsone]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Džeks Vaitvols]]
| mūzika = [[Džons Debnijs]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Capacity Pictures]]''
* ''[[Gulfstream Pictures]]''
* ''[[PalmStar Media]]''
| izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|4|13|Losandželosa|2016|4|29|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mothers-day-2016|title=Mother's Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2018|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181208053549/http://www.bbfc.co.uk/releases/mothers-day-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mothersday.htm|title=Mother's Day (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Mātes diena"''' ({{val|en|Mother's Day}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Keita Hadsone]], [[Šeja Mičela]], [[Džūlija Robertsa]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Brita Robertsone]], [[Hektors Elizondo]], [[Timotijs Olifents]] un [[Džeks Vaitvols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|13||bez}} Losandželosā.

[[Kategorija:Meksikas sportisti|Golferi]]
[[Kategorija:Golferi]]

'''Apziņa''' ir augsti attīstītas matērijas — cilvēka [[smadzenes|smadzeņu]] īpašība, kas nodrošina spēju [[psiholoģija|psiholoģiskā]] darbībā atspoguļot, proti, analizēt ārpasauli un pašam sevi, nošķirot savu "es" no ārējās vides un mērķtiecīgi iedarbojoties uz šo vidi un sevi. Apziņa kā psiholoģiskas darbības forma neaprobežojas ar [[domāšana|domāšanu]], jo ietver ne vien īstenības izziņu, zināšanas par pasauli un sevi, bet arī cilvēciski aktīvu attieksmi pret izzinātām lietām un parādībām, cilvēcisku ieinteresētību un šo lietu un parādību vērtējumu. Tāpēc būtiska apziņas izpausme ir [[pašapziņa]], kas katram cilvēkam ir citāda, atkarībā no dzīves pieredzes, šķiriskās piederības, [[profesijas]] u.tml.
 apziņas [[duālisms]] ]]

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pjetro Mennea
 |      vārds_orig = ''Pietro Mennea''
 |          attēls = Pietro Paolo Mennea (cropped).jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dat|1952|6|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Itālija|Barleta}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2013|3|21|1952|6|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|Itālija|Roma}}
 |            taut = {{ITA}}
 |         tautība = 
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=73}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 5 ({{oss|V=1972}}, {{oss|V=1976}}, {{oss|V=1980}}, {{oss|V=1984}}, {{oss|V=1988}})
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 
 |           PR1_d = 
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = 
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
}}
'''Pjetro Paolo Mennea''' ({{val|it|Pietro Paolo Mennea}}; dzimis {{dat|1952|6|28}}, miris {{dat|2013|3|21}}) bija itāliešu [[vieglatlēts]], sprinteris un bijušais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] [[200 m]] distancē. Pēc sportista karjeras beigām — [[politiķis]].

[[Kategorija:Astronomija]]
[[Kategorija:Mērvienības]]

izaudzēti olbaltumvielu [[kristāls|kristāli]]]]

{{Commonscat|Meteorologists}}

{{Citas nozīmes|zvaigzni|Vega (nozīmju atdalīšana)|Vega}}
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Vega
|               attēls = <br />Vega ar putekļu disku, uzņemta ar [[Spitzer Space Telescope]]<br /> infrasarkanajos staros
|       citi nosaukumi = Liras alfa, α Lira
|           zvaigznājs = [[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
|          deklinācija = 38° 47′ 01,291″
|        rektascensija = 18<sup>h</sup> 36<sup>m</sup> 56,3364<sup>s</sup>
|    redzamais spožums = 0,03
|   absolūtais spožums = 0,58
|                 masa = 2,11
}}

'''Morēnu''' pauguri veidojušies zem [[ledus]], ledājam uzvirzoties konkrētajai teritorijai. [[Paugurs|Pauguri]] sastāv no sarkanbrūnas mālsmilts un smilšmāla nogulumiem. Tie ir dažāda lieluma un augstuma, kā arī atšķiras pēc formas, jo var būt apaļi, iegareni ar lēzenām un stāvām nogāzēm. Pauguri izplatīti visās [[Latvija]]s augstienēs. To kopas veido pauguraines, kurās mijas atsevišķi pauguri un ieplakas. Pauguru un ieplaku mija augstienēs rada mozaīkveida ainavu. Daudzas pauguru ainavas ir vizuāli pievilcīgas un iecienītas [[tūrisms|tūristu]] vidū.{{Nepieciešama atsauce}}

'''Livonijas bīskapi''' valdīja [[Livonijas bīskapija]]s teritorijā senajā [[Līvzeme|Līvzemē]], pakāpeniski pievienojot [[Letija]]s zemes, līdz 1255. gadā tika nodibināta [[Rīgas arhibīskapija]].

[[Kategorija:Farmakoloģija| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Bioķīmiķi]]
[[Kategorija:Mediķi]]

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Augusts Līts
 |    vārds_orig = ''August Lüth''
 |        attēls = 
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = 
 |       dz_gads = 1872
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = [[Rīga]],  [[Krievijas impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
 |     m_dat_alt = 
 |        m_gads = 1947
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = [[Neištate pie Veinštrāses|Neištate]], [[Reinzeme-Pfalca]], [[Vācija]]
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = 
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = [[šahists]]
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = 
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = [[Volfgangs Lits]] 
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}
, [[Kārlis Bētiņš]], '''Augusts Līts'''; sēž prof. [[Pīrss Bols]] un [[Pauls Teodors Kerkoviuss|Pauls Kerkoviuss]]]]
'''Augusts Līts''' ({{val|de|August Lüth}}, dzimis {{Dat|1872|7|3}}, miris 1947. gada 2. aprīlī)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0302051719{{!}}article:DIVL142{{!}}page:132{{!}}query:AugustsLītsLīts{{!}}issueType:B |title=Latvijas tirgotāju saraksts (1936) |access-date={{dat|2016|12|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0302051719{{!}}article:DIVL142{{!}}page:132{{!}}query:AugustsLītsLīts{{!}}issueType:B |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[šahists]] un Rīgas trikotāžas un zeķu fabrikas īpašnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.edochess.ca/players/p1874.html |title=A. Līta ''Edo vēsturiskais šaha reitings'' |access-date={{dat|2016|12|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170307085919/http://edochess.ca/players/p1874.html |archivedate={{dat|2017|03|07||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_dzvs1915n019{{!}}article:DIVL122{{!}}query:AugustsLuths{{!}}issueType:P |title=Dzimtenes Vēstnesis - 1915.g. - 20.janvāris |access-date={{dat|2016|12|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_dzvs1915n019{{!}}article:DIVL122{{!}}query:AugustsLuths{{!}}issueType:P }}</ref>

'''Bušido''' ({{val|ja|武士道}} — 'karavīra ceļš') ir [[samurajs|samuraju]] uzvedības un goda kodekss. Bušido kodekss pieprasīja no kareivja bezierunu pakļaušanos un kara mākslas atzīšanu par vienīgo vīrieša cienīgo nodarbi.

{{Commonscat|Exploration}}

[[Kategorija:Politikas filozofija| Filozofi]]
[[Kategorija:Filozofi]]

{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Atractiellales Oberw. & Bandoni
| attēls =2012-03-13 Phleogena faginea (Fr.) Link 204640.jpg
| att_nosaukums= ''[[Phleogena faginea]]''
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Atractiellomycetes
| klase_lv = 
| rinda = Atractiellales
| rinda_lv =Atraktiellas
| iedalījums=
* dzimta: [[Atractogloeaceae]]
* dzimta: [[Mycogelidiaceae]]
* dzimta: [[Phleogenaceae]]
}}

{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragariachileonsis.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Čīles zemene (''Fragaria chiloensis'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta 
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria chiloensis
| suga_lv       = Čīles zemene
| binomial      = Fragaria chiloensis
| izplatība     = 
| kategorijas   = nē
}}

[[temperatūra]] nākamajai dienai. Ar '''Ω''' apzīmē matemātisku telpu ar visām temperatūrām. Katra atsevišķa temperatūra ir gadījuma notikums ar savu varbūtību.]]
, kurai atšķirīgi gadījuma lielumi {-1; +1}, bet vienādā varbūtība 1/2.]]
 ''F(x)'' izmainās lēcienveidā.]]
. Nepārtrauktajā situācijā varbūtību sadalījuma funkcija ''F(x)'' ir monotoni augšupejoša līkne (zilā krāsa)]]
'''Gadījuma lielums''' ir [[skaitlis]]ka vērtība, kuru piešķir katram gadījuma notikumam. [[Varbūtību teorija]]s uzdevums ir noteikt gadījuma lieluma iespējamās vērtības un to [[varbūtība]]s vēl nenotikušiem izmēģinājumiem, izmantojot jau notikušu mēģinājumu rezultātus. Gadījuma lielumu apzīmē ar tā vērtību vai vispārīgāk ar ''X''.

{{commonscat|Video games|videospēles}}
{{catmore|videospēle}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pavediens
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,6 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 97 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1985|12|13}}
| izplatītājs = * ''[[Paramount Pictures]]''
| studija = * ''Guber-Peters Company''
* ''PolyGram Pictures''
* ''Debra Hill Productions''
| operators = [[Viktors Kempers]]
| oriģinālnos = ''Clue''
| mūzika = [[Džons Moriss]]
| aktieri = * [[Ailīna Brennana]]
* [[Tims Karijs]]
* [[Madelaina Kāna]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Maikls Makkīns]]
* [[Mārtins Mulls]]
* [[Leslija Anna Vorena]]
| scenārijs = Džonatans Linns
| producents = [[Debra Hilla]]
| režisors = [[Džonatans Linns]]
| žanrs = melnā komēdija, mistērija
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls = Clue Poster.jpg
| imdb = 
}}'''"Pavediens"''' ({{Val|en|Clue}}) ir 1985. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas mistērijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džonatans Linns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ailīna Brennana]], [[Tims Karijs]], [[Madelaina Kāna]], [[Kristofers Loids]], [[Maiks Makkīns]], [[Mārtins Mulls]] un [[Leslija Anna Vorena]]. Filma ir balstīta uz galda spēli ''[[Cluedo]]''.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Maltas pagasts
| karte             = Maltas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Maltas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Maltas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Maltas pagasts Flag.png
| karoga_nosaukums  = Maltas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs2           = [[Malta (Maltas pagasts)|Malta]]
| platība           = 89,8
| iedzīvotāji       = 2724<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 2724 / 89.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.malta.lv
}}

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mae
|attēls              = Seychelles 019.JPG
|attēla paraksts     = 
|attēla izmērs       = 
|vietas karte        = <!-- Se-map.gif -->
|vietaskarte         = Indijas okeāns
|alt karte = Indian Ocean laea relief location map.jpg
|label               = 
|label_position      = right
|mark                = 
|caption             = 
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums = 
|valodas saite       = 
|izvietojums         = [[Indijas okeāns]]
|latd=4 |latm=40 |lats= |latNS=S |longd=55 |longm=28 |longs= |longEW=E
|arhipelāgs          = Seišelas
|platība             = 154,7
|platība_ha          = 
|garums              = 28
|platums             = 8 
|krasta līnija       = 
|augstākais kalns    = 
|augstums            = 905
|valsts adm vienības tips          = Valsts
|valsts adm vienība                = {{karogs|Seišelas}}
|valsts lielpilsēta                = [[Viktorija (Seišelas)|Viktorija]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 24 970
|iedzīvotāji      = 90000
|iedzīvotāju gads = 
|blīvums          = 465
|pamatiedzīvotāji = 
|piezīme          =
}}

aukstie ieroči (1892—1895)]]
'''Aukstais ierocis''' ir kara, medību vai sporta [[ierocis]], kurā netiek izmantota degošas vai sprāgstošas vielas, saspiesta gāze vai [[elektrība]]. Lielākā daļa no aukstajiem ieročiem ir rokas ieroči. Tāpat metamie ieroči tiek iedalīti rokas un pārējos ieročos. Lielāko daļu no aukstajiem ieročiem veido dažādi [[nazis|naži]], [[zobens|zobeni]] un tamlīdzīgi ieroči. Daudzi aukstie ieroči ir sadzīvē izmantojami [[darbarīks|darbarīki]].

{{cita nozīme|izplatītu kultūraugu pasaulē un Latvijā|graudzāļu dzimtas ģinti|auzas (ģints)}}
{{BioTakso infokaste
|   nosaukums = Sējas auzas
|    binomial = Avena sativa
|      autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|      attēls = Kaura.jpg
|      valsts = Plantae
|   valsts_lv = Augi
|        tips = Magnoliophyta
|     tips_lv = Segsēkļi
|       klase = Liliopsida
|    klase_lv = Viendīgļlapji
|       rinda = Poales
|    rinda_lv = Graudzāļu rinda 
|      dzimta = Poaceae
|   dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|       ģints = Avena
|    ģints_lv = Auzas
|     ģints_r = Auzas (ģints)
|        suga = A. sativa
|     suga_lv = Sējas auzas
|      suga_r = Auzas
| kategorijas = nē
}}

{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Madonnas albumu
| Image            = Madonna Buenosaires2.jpg
| Caption          = Mūziķe ''Sticky & Sweet'' koncerttūrē [[Buenosairesa|Buenosairesā]].
| Alt              = 2009
| Studio           = 11
| Studio link      = Studijas albumi 
| Live             = 3
| Live link        = Koncertalbumi
| Compilation      = 8
| Comp link        = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
| Singles          = 
| Singles link     = 
| Video            = 
| Video link       = 
| Music videos     = 
| MV link          = 
| Option name      = 
| Option           = 
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     = 
| 1Option          = 
| 1Option color    = 
| 1Option link     = 
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Georgs Kristofs fon Līdinghauzens-Volfs
|     vārds_orig = 
|         attēls = Georg_Christoph_von_Lüdinghausen-Wolff.png
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1751
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Sunākste]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Jumpravas muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Jumprava (Mežotnes pagasts)|Jumprava]], [[Bauskas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = 
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = v
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =Tapír 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints =Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus terrestris 
| suga_lv =Līdzenumu tapirs
| izplatība =<br />Teritorijas, ko apdzīvo līdzenumu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus terrestris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Līdzenumu tapirs''' (''Tapirus terrestris'') jeb '''Dienvidamerikas tapirs''', arī '''Brazīlijas tapirs''' ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]].

'''Zemūdens peldlīdzeklis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Zemūdens peldlīdzeklis|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-06-22|language=lv}}</ref> ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs [[kuģis]], [[platforma]], krasta komanda vai dažreiz lielāka [[zemūdene]]. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veids zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://oceanexplorer.noaa.gov/edu/oceanage/04widder/transcript.html|title=Marine Biologist and Bioluminescence Specialist Edith A. Widder: Video Transcript: Ocean Exploration Careers: NOAA Office of Ocean Exploration and Research|last=US Department of Commerce|first=National Oceanic and Atmospheric Administration|website=oceanexplorer.noaa.gov|access-date=2023-06-22|language=EN-US}}</ref> ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taisnās tiesas jātnieki
| operators = 
| attēls = Riders of Justice poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = asa sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Andreass Tomass Jensens]]
| producents = 
| scenārijs = Andreass Tomass Jensens
| aktieri = * [[Madss Mikelsens]]
* [[Nikolajs Lī Kāss]]
* [[Andrea Heike Gādeberga]]
* [[Larss Brigmans]]
* [[Nikolass Bro]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Retfærdighedens Ryttere''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''Nordisk Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|11|19}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{DEN}}
| valoda = * [[Dāņu valoda|dāņu]]
* [[Igauņu valoda|igauņu]]
| budžets = {{Eiro|5,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2725741313/weekend/|title=Riders of Justice |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|10}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Taisnās tiesas jātnieki"''' ({{Val|dk|Retfærdighedens Ryttere}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Dānija]]s asa sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Andreass Tomass Jensens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Madss Mikelsens]], [[Nikolajs Lī Kāss]], [[Andrea Heike Gādeberga]], [[Larss Brigmans]] un [[Nikolass Bro]].

{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Kārlis Ābele
| vārds_orig = 
| attēls = Kārlis Ābele.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1896 
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Bauņu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Adelaida]], {{AUS}} 
| dzīves_vieta =  
| pilsonība = 
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = 
| vecāki = 
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, biologs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = 
| temati =
| lit virzieni = 
| slavenākie darbi = 
| ietekmējies = 
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi =  [[Lāčplēša Kara ordenis]] III šķira (1921)
| piezīmes = 
| kategorijas = nē
}}
'''Kārlis Ābele''' (1896—1961) bija [[latviešu strēlnieki|latviešu strēlnieku]] virsnieks, [[Lāčplēša Kara ordenis|Lāčplēša Kara ordeņa]] kavalieris, vēlāk biologs un rakstnieks. [[Latvijas Universitāte]]s un [[Baltijas Universitāte]]s profesors. Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem. Pirmais latviešu augu anatoms, citologs un augu embriologs.<ref>[http://skolai.daba.lv/liis/biologi_lv/abele.shtml skolai.daba.lv]</ref> Nodarbojies arī ar rakstniecību un dramaturģiju. Vairāku [[Stāsts|stāstu]], [[Dramaturģija|lugu]] un [[dzeja]]s krājumu autors.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mežakuilis un ūdenskrese
| operators = 
| attēls = Hunt for the Wilderpeople.png
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]], piedzīvojumu
| režisors = [[Taika Vaititi]]
| producents = 
| scenārijs = Taika Vaititi
| aktieri = * [[Sems Nīls]]
* [[Džulians Denisons]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Hunt for the Wilderpeople''
| studija = * ''Defender Films''
* ''Piki Films''
* ''Curious''
* ''New Zealand Film Commission''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''Piki Films''
* ''Madman Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|3|31|Jaunzēlande}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hunt-for-the-Wilderpeople#tab=summary|title=Hunt for the Wilderpeople (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|25}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Mežakuilis un ūdenskrese"''' ({{Val|en|Hunt for the Wilderpeople}}) ir 2016. gada [[Jaunzēlande]]s [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Taika Vaititi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sems Nīls]] un [[Džulians Denisons]]. Filma ir balstīta uz Berija Krampa grāmatas ''Wild Pork and Watercress''.

{{Commonscat|Biathletes from Switzerland|Šveices biatlonisti}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Midjourney''
| logo = Midjourney Emblem.svg
| developer = ''Midjourney, Inc.''
| released = 2022. gada 12. jūlijs
| website = {{URL|midjourney.com}}
| logo_size = 130
| screenshot = Rupert Breheny mechanical dove eca144e7-476d-4976-821d-a49c408e4f36.png
| caption = "Mehāniskais balodis", kas izveidots ar Midjourney algoritma V5 versiju
}}'''''Midjourney''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] programmatūra<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/25.03.2023-midjourney-maksliga-intelekta-bilzu-radisanai-un-the-sims-konkurents-tehnologiju-zinas.a502268/|title=«Midjourney» mākslīgā intelekta bilžu radīšanai un «The Sims» konkurents. Tehnoloģiju ziņas|website=www.lsm.lv|access-date=2023-05-01|language=lv}}</ref> un pakalpe, kuru izveidoja [[Sanfrancisko]] bāzētā pētniecības laboratorija ''Midjourney, Inc.'' Līdzīgi kā [[OpenAI]] [[DALL-E]] un ''[[Stable Diffusion]]'', ''Midjourney'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valoda sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]".<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.economist.com/interactive/briefing/2022/06/11/huge-foundation-models-are-turbo-charging-ai-progress|title=Huge “foundation models” are turbo-charging AI progress|work=The Economist|access-date=2023-05-01|issn=0013-0613}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://theconversation.com/give-this-ai-a-few-words-of-description-and-it-produces-a-stunning-image-but-is-it-art-184363|title=Give this AI a few words of description and it produces a stunning image – but is it art?|last=Hertzmann|first=Aaron|website=The Conversation|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref> Lietotāji veido attēlus ar ''Midjourney'', izmantojot ''[[Discord]]'' [[Robotprogrammatūra|botu]] komandas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pcworld.com/article/820518/midjourneys-ai-art-goes-live-for-everyone.html|title=Midjourney's enthralling AI art generator goes live for everyone|website=PCWorld|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu
| attēls = Extremely loud and incredibly close film poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Extremely Loud and Incredibly Close''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stīvens Doldrijs]]
| producents = [[Skots Radins]]
| scenārija autors = [[Ēriks Rots]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Tomass Horns]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Zoja Kaldvela]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|12|25}}
| ilgums = 129 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=extremelyloud.htm|title=Extremely Loud and Incredibly Close (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 26, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|55,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu"''' ({{val|en|Extremely Loud and Incredibly Close}}) ir 2011. gada ASV drāmas filma, kas balstīts uz Džonatana Safrana Foera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Doldrijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Sandra Buloka]], [[Tomass Horns]], [[Makss fon Sīdovs]], [[Vaiola Deivisa]], [[Džons Gudmens]], [[Džefrijs Raits]] un [[Zoja Kaldvela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|25||bez}}.

{{Citas nozīmes|upi [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]]|Svētupe (nozīmju atdalīšana)|Svētupe}}
{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Svētupe
| attēls            = Svētupe pie Kuiķules. 2003-05-01.jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Svētupe pie [[Kuiķule]]s
| karte             = Latvijas upe Svetupe karte.png
| kartes_paraksts   = Svētupe un [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezers]].
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezers]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=6 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 58
| iztekas_augstums  = 
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 49
| caurtece          = 
| gada_notece       = 0,15
| baseins           = 475,2
| baseins_latvijā   = 
| pietekas          = [[Lūdiņupe]], [[Pērļupe (Limbažu novads)|Pērļupe]]
}}
'''Svētupe''' ir upe [[Vidzeme]]s rietumos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Iztek no [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezera]]. Upe tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]], baseinā daudz mežu un purvu. Augštece tek pa seklu, pārpurvotu ieleju, vidustece — pa pa dziļu (līdz 10 m pie [[Pāle]]s) ieleju. 4 km garā [[Jaunupe (kanāls)|Jaunupe]] Svētupes lejteci savieno ar [[Salaca|Salacu]]. Mīt ālanti, [[līdaka]]s, raudas, [[asaris|asari]], [[sapals|sapali]], [[zutis|zuši]].<ref>{{Latvijas daba|5|182}}</ref>

'''MIMO''' (''Multiple In, Multiple Out''; izrunā "my-mo") ir metode, kā saskaņoti izmantot vairākas radio antenas [[Bezvadu sakari|bezvadu sakaru]] tīklos, kas ir kopīgas mūsdienu mājas platjoslas [[maršrutētājs|maršrutētājiem]].

Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66&ndash;92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106&ndash;127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 95
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Am
|             atommasa = [243]
|   valences elektroni = [Rn]5f<sup>7</sup>7s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Amerīcija paraugs [[mikroskops|mikroskopā]]
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4, +5, +6
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 12 000
|  kušanas temperatūra = 1449 K (1176&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 2880 K (2607&nbsp;°C)
}}

{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=Trīseņu lāčauza|attēls=Bromus briziformis (27015976349).jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus briziformis|suga_lv=Trīseņu lāčauza|binomial=Bromus briziformis|autors=Fisch. et C.A.Mey.}}

{{slikts tulkojums}}
 Stoksa plūsmā ar ļoti zemu [[Reinoldsa skaitlis|Reinoldsa skaitli]]. Uz objektu, kas pārvietojas caur šķidrumu, iedarbojas pretestības spēks virzienā, kas ir pretējs tā kustībai]]

{{Commonscat|Geography of Djibouti}}

{{Artikulācijas vieta}}

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Džons Kītss
|         vārds_orig = ''John Keats''
|             attēls = John Keats by William Hilton.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1795
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 1821
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = Anglis
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = [[Romantisms]]
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Džons Kītss''' ({{val|en|John Keats}}; dzimis {{dat|1795|10|31}}, miris {{dat|1821|2|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem, lai arī viņa darbus sāka publicēt vienīgi četrus gadus pirms nāves.

{{Citas nozīmes|dzīvības simbolu|dzīvības koks (nozīmju atdalīšana)|dzīvības koks}}

", vēsturiska fotogrāfija, kas uzņemta [[Nagasaki]], [[Japāna|Japānā]], 1945. gada septembrī, īsi pēc [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombombardēšanas]] 1945. gada 9. augustā. Fotogrāfijā redzams apmēram 10 gadus vecs zēns ar piesprādzētu pie muguras savu mirušo brāli, gaidot savu kārtu pie [[krematorija]]s.]]
'''Hibakuša''' ({{val|ja| 被爆者}}) ir no japāņu valodas ņemts apzīmējums [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombumbu uzlidojumu]] upuriem. Hibakuša japāņu valodā nozīmē "sprādziena skarti cilvēki". Pēc 2014. gada 31. marta datiem vēl dzīvi bija 192 719 hibakušas (galvenokārt dzīvoja Japānā).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014|title=Hiroshima marks 69th anniversary of A-bombing - AJW by The Asahi Shimbun|website=web.archive.org|access-date=2023-07-22|date=2014-08-10|archive-date=2014-08-10|archive-url=https://web.archive.org/web/20140810085226/http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014}}</ref> Saskaņā ar Japānas valdības datiem 1% no tiem bija nopietnas [[Onkoloģija|onkoloģiskas]] saslimšanas, ko izraisīja radiācijas iedarbība pēc bombardēšanas.<ref>[https://archive.today/20120529180254/http://www.japantimes.co.jp/text/ed20070815a2.html The Japan Times. Relief for A-bomb victims]</ref>

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| binomial = Iris pseudacorus
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Iris pseudacorus 3 RF.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Asparagales
| rinda_lv = Sparģeļu rinda
| dzimta = Iridaceae
| dzimta_lv = Skalbju dzimta
| ģints = Iris
| ģints_lv = Skalbes
| suga = Iris pseudacorus
| suga_lv = Purva skalbe
| kategorijas = nē
}}'''Purva skalbe''' (''Iris pseudacorus'') ir dekoratīvs augs [[Skalbes|skalbju]] ģintī. Tas ir plaši sastopams [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/iris-pseudacorus-l/|title=purva skalbe - Iris pseudacorus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-11-17}}</ref>

{{catmore}}

{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Uzlaide''' ir [[materiāls|materiāla]] slānis, kurš tiek atdalīts no sagataves, lai nodrošinātu tās atbilstību uzdotajiem izmēriem un virsmas kvalitātei. Tāpat kā apstrādājamās sagataves izmēriem, arī uzlaidei ir [[Pielaide (inženierija)|pielaides]], tāpēc pastāv minimālā ''Z<sub>min</sub>'', nominālā ''Z<sub>nom</sub>'' un maksimālā uzlaide ''Z<sub>max</sub>''.

{{Citas nozīmes|aktieri|Valters (uzvārds)|Valters}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ēvalds Valters
 | attēls                  = 19940402 15sant Latvia Postage Stamp.jpg
 | attēla izmērs           = 
 | komentārs               = 
 | dz. vārds               =  
 | dz. datums              = {{dat|1894|04|02}}
 | dz. vieta               = "Egleniekos", [[Planicas pagasts]], [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1994|9|26|1894|4|2}}
 | miršanas vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1923—1990
 | dzīvesbiedrs            = Mirdza Kaupiņa<br />Alīda Ieva Grīna<br />[[Vera Gribača-Valtere]]
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = V
}}
'''Ēvalds Valters''' (dzimis {{dat|1894|04|02}} [[Alejas (Kurmāles pagasts)|Planīcas]] "Egleniekos" (tagad [[Kurmāles pagasts]]), miris {{dat|1994|09|26}} [[Rīga|Rīgā]]) bija latviešu [[Latviešu strēlnieki|strēlnieks]], [[aktieris]] un literāts, [[Latviešu strēlnieku apvienība]]s goda priekšsēdētājs, [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis.

]]
'''Maķedonijas Pareizticīgā baznīca''' ([[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]]: ''Македонска православна црква'') ir vietējā [[Pareizticība|pareizticīgā]] baznīca, kas darbojas [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijā]] un [[Maķedonieši|maķedoniešu]] diasporā.

'''Tīkla adrešu translēšana''' ({{val-en|Network address translation}}) jeb '''NAT''' ir vienā tīklā izmantojamo [[IP adrese|IP adrešu]] translēšana IP adresēs, kas tiek lietotas citā tīklā. Viens no tīkliem tiek uzskatīts par iekšējo tīklu, bet otrs - par ārējo tīklu. Tipiska ir situācija, kad kādas firmas iekšējā lokālā tīkla adreses tiek piekārtotas viena vai vairāku ārējo tīklu IP adresēm un savukārt ārējo globālo tīklu IP adreses datu pārraides procesā tiek pārveidotas iekšējā lokālā tīkla adresēs.<ref>{{AkadTerm|term=Tīkla adrešu translēšana|lang=LV}}</ref> Runājot specifiski par adrešu translēšanu [[IPv4]] protokola tīklos lieto terminu '''NAT44''', bet attiecībā uz [[IPv6]] — '''NAT64'''.

'''Zemūdens zemestrīce''' ir [[zemestrīce]], kura notiek atklātā [[jūra|jūrā]] dziļi zem [[ūdens]] virsmas. Bieži šādas zemestrīces izraisa [[cunami]] viļņus. Atskaitot cunami vilni, šādas zemestrīces parasti neizraisa lielus [[postījums|postījumus]]. Viena no traģiskākajām zemūdens zemestrīcēm notika {{dat|2004|12|26}} Indijas okeānā, kuru zinātnieki nosaukuši par [[2004. gada Indijas okeāna zemestrīce|Sumatras-Andamanu zemestrīci]].

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Talsi
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Talsi no Talsu pilskalna.jpg
| imagesize = 
| image_caption = Skats no Talsu pilskalna
| image_flag = Flag of Talsi.svg
| flag_link = Talsu karogs
| image_shield = Coat of Arms of Talsi.svg
| shield_link = Talsu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 14
| lats = 48
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 35
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Talsen}}
| area_total_km2 = 7.83
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 9225
| population_as_of = 2018
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| population_demonym = talsnieks, talsenieks<ref name="nosaukumi">{{Grāmatas atsauce|last=Vallija Dambe|first=|title=Latvijas apdzīvoto vietu un to iedzīvotāju nosaukumi|year=1990|publisher=Zinātne|isbn=5796602640|page=160}}</ref>
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3201<br />LV-3203
| website = {{URL|www.talsunovads.lv}}
| footnotes = 
}}
'''Talsi''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā, [[Talsu novads|Talsu novada]] centrs. Atrodas [[Ziemeļkursas augstiene]]s [[Vanemas pauguraine]]s ziemeļrietumu malā. Pilsēta ir pazīstama kā "deviņu pakalnu pilsēta". Talsi ir 18. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]] pēc iedzīvotāju skaita.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/01072013/01.01.2014/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf|title=Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās|last=Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde|first=|access-date=19.12.2017|date=13.02.2014}}</ref>

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums =
|           attēls = Thymus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 250px 
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thymus vulgaris|Parastais mārsils}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta 
|    nodalījums_lv = Segsēkļi 
|            klase = Magnoliopsida 
|         klase_lv = Divdīgļlapji 
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda 
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Thymus
|         ģints_lv = Mārsili
|             suga = T. vulgaris 
|          suga_lv = Parastais mārsils
|         binomial = Thymus vulgaris L.
}}

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Latvijas Universitātes Botāniskā dārza augu kultūru laboratorijas ēka.

[[Kategorija:Filmas pēc žanra]]
[[Kategorija:Vēsture]]

'''FIFA Pasaules rangs sievietēm''' ir [[FIFA]] veidots nacionālo sieviešu [[futbols|futbola]] izlašu rangs. Tiek apkopots kopš 2003. gada marta. Vienīgi [[Vācijas sieviešu futbola izlase|Vācija]] un [[ASV sieviešu futbola izlase|ASV]] ir bijusi ranga līderes. Pašreizējā līdere is ASV izlase.

{{BioTakso infokaste
|         attēls = Silurus glanis 02.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Siluriformes
|       kārta_lv = Samveidīgās
|         dzimta = Siluridae
|      dzimta_lv = Samu dzimta
|          ģints = Silurus
|       ģints_lv = Sami
|           suga = Silurus glanis 
|        suga_lv = Sams
|       binomial = Silurus glanis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      izplatība = <br />Sarkanā krāsā apzīmēta '''sama''' apdzīvotā pamatteritorija<br />Zilā krāsā apzīmētas '''sama''' apdzīvotās teritorijas jūras ūdeņos<br />Oranžā krāsā apzīmētas '''sama''' apdzīvotās teritorijas, kurās samu introducējuši cilvēki
|    kategorijas = nē
}}

{{Commonscat|Lanthanides}}

{{BioTakso infokaste
| nosaukums = 
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Microbotryomycetes
| klase_lv = 
| rinda = Microbotryales
| rinda_lv = Mikrobotrijas
| iedalījums=
* dzimta: [[Microbotryaceae]]
* dzimta: [[Ustilentylomataceae]]
}}

{{jāuzlabo|Jāsakārto saites}}
{{pareizrakstība+}}
'''Tumsa''' ir fiziski nomācoša vide, kura ir atvērta negatīviem notikumiem un tiek saistīta ar nāvi, ieslodzījumu un neierobežotu ļaunumu, tādēļ pati par sevi tiek uzskatīta par negatīvu tēlu. Tumsa tiek asociēta ar ļauno, pretēju Dieva iedibinātajai kārtībai un labajam, kas ir visumā un cilvēkos.<ref>Herdera vārdnīca "Simboli".Rīga.1994."Pētergaiļa"bibliotēka.</ref>Tumsa parasti ir gaismas pretmets. Šai kontekstā tā parasti simbolizē neziņu, garīgu aprobežotību, morālu atpalicību vai mazvērtību, kā arī nāvi, nelaimi vai "noslēpumu". Telpiskie jēdzieni "virs" un "zem" simboliski atbilst attiecībām starp gaismu un tumsu. Tāpat kā visi uz pasaules balstītie pamatprincipi saistās ar gaismas un tumsas nošķiršanu (piem., [[Ormazds un Arimans]], [[Iņ-Jan]], eņģeļi un dēmoni, gars un matērija, vīrišķais un sievišķais). Būtiska loma daudzām tautām ir priekšstatiem par pacelšanos no tumsas gaismā, kas norāda gan uz indivīda, gan cilvēces attīstību. Arī daudzu [[iniciācijas rituālu|iniciācijas rituāli]] pamatā ir šī dualitāte. Gaismas un tumsas atdalīšana pasaules sākumā daudzu tautu kosmogoniskajos priekšstatos nozīmē, ka tika iedibināta pirmā kārtība. Dažādu reliģiju mītiskajās tradīcijās piemin tumsu, kas atrodas "taipus" zināšanu gaismas (pretēji "zem") un simbolizē Dieva būtības neizdibināmību.<ref>Leland Ryken, James C. Wilhoit, Tremper Longman III.(2010).Dictionary of Biblical Imagery.InterVarsity Press</ref>

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Mirdza Ersa
| vārds_orig = 
| attēls = Mirdza Ersa.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1924
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 2008
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Valka]], {{LAT}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = {{LAT}}
| nodarbošanās = tulkotāja
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs = Tālivaldis Lībietis
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = nē
| māsas = 
}}

'''Heidens''' var būt:
* [[Ēriks Heidens]] (''Eric Arthur Heiden''; dzimis 1958. gadā) — amerikāņu ātrslidotājs;
* [[Harolds van der Heidens]] (''Harold van der Heijden''; dzimis 1960. gadā) — nīderlandiešu šaha problēmists;
* [[Nikijs Heidens]] (''Nicholas "Nicky" Patrick Hayden''; 1981—2017) — profesionāls amerikāņu šosejas motobraucējs;
* [[Stērlings Heidens]] (''Sterling Hayden''; 1916—1986) — amerikāņu aktieris un rakstnieks.

[[Kategorija:Ieži]]
[[Kategorija:Vulkanoloģija]]

{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic 10''''' ('''''OMXB10''''') ir ''[[Nasdaq]]'' [[fondu birža]]s [[biržas indekss|indekss]], kurā iekļauti [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] biržās ([[Nasdaq Riga|Rīgas]], [[Nasdaq Tallinn|Tallinas]] un [[Nasdaq Vilnius|Viļņas]]) kotētie 10 uzņēmumi ar visvairāk pārdotajām akcijām.

'''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pauls Šīmanis
| attēls              = Paul Schiemann.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1876|3|17}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Dobeles apriņķis]], <br> [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1944|6|23|1876|3|17}}
| mir_vieta           = [[Rīga]], [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]] (tagad {{LAT}})
| apglabāts           = 
| tautība             = [[vācbaltietis]]
| partija             = [[Vācbaltiešu demokrātiskā partija]]
| profesija           = [[Žurnālists]]
| alma_mater          = 
| piezīmes            = 
}}
'''Pauls Šīmanis''' ({{val|de|Paul Schiemann}}; dzimis {{dat|1876|3|17}} [[Jelgava|Jelgavā]], miris {{dat|1944|6|23}} [[Rīga|Rīgā]]) bija vācbaltiešu politiķis.

[[Datorzinātne|Datorzinātnē]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] '''Merkles koks''' ({{val|en|Merkle tree}}) ir [[koks (datu struktūra)|koks]], kur jebkurš nelapas mezgls satur tā apakšmezglu iezīmes vai vērtības (ja apakšmezgls ir lapas mezgls) [[jaucējvērtība|jaucējvērtību]]. Merkles koks atļauj efektīvu un drošu lielu datu struktūru verificēšanu. Tas ir nosaukts par godu datorzinātniekam [[Ralfs Merkle|Ralfam Merklem]], kas to patentēja 1979. gadā.<ref>{{Cite book | doi = 10.1007/3-540-48184-2_32| chapter = A Digital Signature Based on a Conventional Encryption Function| title = Advances in Cryptology — CRYPTO '87| volume = 293| pages = 369| series = Lecture Notes in Computer Science| year = 1988| last1 = Merkle | first1 = R. C. | isbn = 978-3-540-18796-7}}</ref>

'''17. marts''' ir 76. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (77. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 289 dienas.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aizkalnes pagasts
| karte             = Aizkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aizkalnes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aizkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Aizkalne
| platība           = 73,34
| iedzīvotāji       = 694<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 694 / 73.34 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{Sporta kluba infokaste|text_color=#D0B239|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2000, 2012)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džons Hārbau|bg_color=#2A0365|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Baltimore Ravens|logo=Baltimore Ravens logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "''Ravens''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1996|menedžeris=[[Eriks Dekosta]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''M&T Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 745|krāsas=Violeta, melna, zelta<br />{{color box|#24135F}} {{color box|#000000}} {{color box|#9A7611}}|īpašnieks=Stīvs Biskioti|prezidents=Saši Brauns|divīzijas tituli=6}}'''Baltimoras "Ravens"''' ({{Val|en|Baltimore Ravens}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1996. gadā. "Ravens" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''M&T Bank Stadium'' stadionā. "Ravens" ir izcīnījuši divus [[Superkauss|Superkausus]] (2000. un 2012. gadā).

'''Stāmerienas sagša''' ir sevišķi krāšņa [[villaine]], kas iegūta [[latgaļi|latgaļu]] apdzīvota novada [[senkapi|senkapos]]. Sagša atrasta arheoloģiskajos izrakumos [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas pagastā]] pie [[Ludza ezers|Ludza ezera]], nelielas upītes krastā, netālu no "Skolu" mājām. Sagšu atrada 1898. gadā ārsts [[Ernests Putniņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.letonika.lv/ | title=Putniņš Ernests}}</ref> atrokot kapu uzkalniņu, kuru pirms tam bija sedzis īpatnējs akmeņkrāvums, ko atzina par iespējamu rituālu veidojumu.<ref>Brastiņš E. Stāmereenes sagša.- Latvijas Saule, 1923, 2.nr., 10.-12.lpp</ref>

{{Commonscat|Impact craters on Earth}}

{{Personas infokaste
|        platums = Ričards Bakminsters Fulers
|          vārds = 
|     vārds_orig = ''Richard Buckminster Fuller''
|         attēls = BuckminsterFuller cropped.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Ričards Bakminsters Fulers 1917. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Miltona, ASV
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Losandželosa]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = 
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

[[Kategorija:Aidaho]]
[[Kategorija:ASV apgabali]]

{{Meteorīta infokaste
| nosaukums        = Čeļabinskas meteorīts
| nosaukums_orig   = 
| nosaukumi_citi   = 
| attēls           = Chelyabinsk meteor trace 15-02-2013.jpg
| attēla_nosauk    = Meteorīta atstātās pēdas debesīs
| attēla_platums   = 270px
| tips             = 
| klase            = 
| grupa            = 
| strukturālā_klas = 
| sastāvs          = 
| valsts           = {{RUS}}
| reģions          = [[Čeļabinskas apgabals]] u.c.
| koordinātas      = {{coord|54|30|0|N|61|30|0|E|display=inline,title}}
| novērota_krišana = jā
| krišanas_datums  = {{dat|2013|02|15|SK|bez}}
| atrašanas_datums = 
| masa             = ~ 1 [[tonna]]<ref>[https://www.lpi.usra.edu/meteor/metbull.php?code=57165 Chelyabinsk — Meteoritical Bulletin Database] {{angliski}}</ref>  
}}
'''Čeļabinskas meteorīta''' krišana tika novērota {{dat|2013|02|15}} [[Krievija|Krievijā]], [[Urāli|Urālu]] reģionā. Spilgta [[bolīds|bolīda]] lidojums tika novērots [[Sverdlovskas apgabals|Sverdlovskas apgabalā]], [[Kurgānas apgabals|Kurgānas apgabalā]], [[Orenburgas apgabals|Orenburgas apgabalā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |author        = 
 |authorlink    = 
 |datepublished = 
 |url           = http://www.oren.ru/news/2674128/
 |title         = На Оренбург упал метеорит?
 |work          = 
 |publisher     = Орен.ру
 |accessdate    = 2013-02-15
 |lang          = 
 |description   = 
 |archiveurl    = https://web.archive.org/web/20130729235342/http://www.oren.ru/news/2674128/
 |archivedate   = 2013-07-29
}} {{krieviski}}</ref> [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabalā]], kā arī [[Kazahstāna]]s ziemeļu rajonos. Atbilstoši sākotnējām aplēsēm [[meteoroīds]] eksplodēja virs [[Čeļabinska]]s 30—70 km augstumā<ref>{{cite news|url=http://www.interfax.ru/russia/news.asp?id=290724|title=Падение метеорита на Урале привело к трем взрывам|date=2013-02-15|publisher=interfax.ru|accessdate=2013-02-15}} {{krieviski}}</ref>, vēlāk tika precizēts, ka galvenais sprādziens notika 29,7 ± 0,7 km augstumā<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Popova|first=Olga P.|last2=Jenniskens|first2=Peter|last3=Emel’yanenko|first3=Vacheslav|last4=Kartashova|first4=Anna|last5=Biryukov|first5=Eugeny|last6=Khaibrakhmanov|first6=Sergey|last7=Shuvalov|first7=Valery|last8=Rybnov|first8=Yurij|last9=Dudorov|first9=Alexandr|date=2013-11-29|title=Chelyabinsk Airburst, Damage Assessment, Meteorite Recovery, and Characterization|url=https://www.science.org/doi/10.1126/science.1242642|journal=Science|language=en|volume=342|issue=6162|pages=1069–1073|doi=10.1126/science.1242642|issn=0036-8075}}</ref>, apmēram 9:20 pēc vietējā laika ([[UTC+6]])<ref>[http://www.interfax.ru/russia/news.asp?id=290651 Метеорит не нанес ущерба воинским частям на Урале] {{krieviski}}</ref>. Zemes atmosfērā iegājušā meteoroīda masa tiek novērtēta no 12 000 līdz 13 000 [[tonna|tonnām]] (smagāks par [[Eifeļa tornis|Eifeļa torni]]).<ref name="NatureNews20131106">{{cite web | last=Schiermeier | first=Quirin | title=Risk of massive asteroid strike underestimated | url=http://www.nature.com/news/risk-of-massive-asteroid-strike-underestimated-1.14114 | work=Nature News | publisher=Nature Publishing Group | date=6 November 2013 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20131107141251/http://www.nature.com/news/risk-of-massive-asteroid-strike-underestimated-1.14114 | archivedate=7 November 2013 | deadurl=no }} {{angliski}}</ref> Izpētīts, ka nokritušais objekts bija [[Apollona tipa asteroīds]].<ref>[http://www.newscientist.com/article/dn23213-russian-meteor-traced-to-apollo-asteroid-family.html#.VQxb1tKsWYM Russian meteor traced to Apollo asteroid family] {{angliski}}</ref>

'''Igaunijas latvieši''' ir [[Igaunija|Igaunijā]] dzīvojošā [[latvieši|latviešu]] mazākumtautība. Pēc 2011. gada tautas skaitīšanas datiem sevi par latviešiem atzinuši 1764 cilvēki.<ref>[https://andmed.stat.ee/en/stat/rahvaloendus__rel2011__rahvastiku-demograafilised-ja-etno-kultuurilised-naitajad__rahvus-emakeel-ja-keelteoskus-murded/RL0428/table/tableViewLayout2 Igaunijas 2011. gada tautas skaitīšanas rezultāti]</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs Magvairs
| attēls = Jerry Maguire movie poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jerry Maguire''
| žanrs = komēdija, romantiska filma, drāma, sporta filma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Džeimss Brukss]]
* [[Ričards Sakajs]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Bonija Hānta]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Gracie Films]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1996|12|13||bez}}
| ilgums = 136 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996|title=Jerry Maguire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 14, 2019|archive-date={{dat|2016|08|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160819075308/http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jerrymaguire.htm|title=Jerry Maguire (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 14, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Džerijs Magvairs"''' ({{val|en|Jerry Maguire}}) ir 1996. gada romantiska sporta drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Renē Zelvēgere]], [[Kellija Prestone]], [[Džerijs O'Konels]], [[Džejs Mors]] un [[Bonija Hānta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|13||bez}}.

:<span class="hatnote noexcerpt">Nejaukt ar citu Londonas mūzikas augstskolu — [[Karaliskā Mūzikas akadēmija|Karalisko Mūzikas akadēmiju]].</span>
{{Skolas infokaste
|name                   = Karaliskā Mūzikas koledža
|native_name            = ''Royal College of Music''
|image                  = Royal College of Music - April 2007.jpg
|alt                    = Karaliskās Mūzikas koledžas ēka
|caption                = Karaliskās Mūzikas koledžas ēka
|city                   = [[Londona]]
|country                = [[Apvienotā Karaliste]]
|founded                = [[1882. gads|1882. gadā]]
|url                    = {{URL|https://www.rcm.ac.uk/}}
}}
'''Karaliskā Mūzikas koledža''' ({{val|en|Royal College of Music}}) ir [[mūzika]]s [[augstskola]], kas atrodas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētā [[Londona|Londonā]], [[Dienvidkensingtona|Dienvidkensingtonā]].

{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = ''Visual Basic''
 |                   logo = 
 |                caption = 
 |                  image = 
 |               caption2 = 
 |               file_ext =  
 |               paradigm = [[objektorientētā programmēšana]] un [[notikumu virzīta programmēšana]]
 |               released = 1991. gadā
 |                 author = 
 |              developer = ''[[Microsoft]]''
 | latest_release_version = 6.0
 |    latest_release_date = 1998. gadā
 |    latest_test_version = 
 |       latest_test_date = 
 |                 typing = 
 |        implementations = ''[[Microsoft Visual Studio]]''
 |               dialects = 
 |          influenced by = [[BASIC]]
 |             influenced = [[Visual Basic .NET]], [[Gambas]], [[Xojo]], [[Basic4ppc]] un [[NS Basic]]
 |       operating system = ''[[Microsoft Windows]]'' un [[MS-DOS]]
 |                license = 
 |          working_state = 
 |                website = {{URL|https://msdn.microsoft.com/en-us/library/windows/desktop/ms788229.aspx}}
}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lamitana
 | official_name            = ''Lamitan''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Lamitan City Hall.jpg
| image2                   = Pedro Cuevas.jpg
| image3                   = Lamitan Poblacion, Quezon Boulevard (Lamitan, Basilan; 10-07-2023).jpg
| image4                   = Lami-Lamihan Festival.jpg
| image5                   = Bulingan Falls Lamitan.jpg
| image6                   = 
}}
 | image_caption            = 
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | image_map                = Ph locator basilan lamitan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Basilana (province)|Basilana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1886
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 45
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 354.45
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 100150
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 6 | latm = 39 | lats =  | latNS = N
 | longd = 122 | longm = 08 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7302
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 118
 | website                  = {{URL|https://lamitancity.gov.ph/}}
 | footnotes                = 
}}
'''Lamitana''' ({{val|fil|Lungsod ng Lamitan}}, {{val|en|City of Lamitan}}, {{val|cbk|Ciudad de Lamitan}}, {{val|tsg|Dāira sin Lamitan}}, {{val|yka|Suidad Lamitanin}}) ir pilsēta [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā, [[Basilana (province)|Basilanas]] provinces oficiālā galvaspilsēta un otra lielākā pilsēta. Atrodas [[Basilana]]s salas ziemeļaustrumos [[Basilanas šaurums|Basilanas šauruma]] krastā. Pēc etniskās piederības lielākā daļa iedzīvotāju ir [[čavakano]], [[sebuāņi]], [[tausūgi]] un [[jakani]].

{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       = 
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}<br/>{{GRL}}<br/>{{CAN}}<br/>{{RUS}}<br />{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  = 
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           = 
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  = 
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   = 
|iso kods                 = 
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       = 
|inflācijas avota datums  = 
|inflācijas metode        = 
|ERM kopš                 = 
|izstājās no ERM          = 
|ERM fiksēts likme kopš   = 
|aizstāts ar eiro bezsk   = 
|aizstāts ar eiro         = 
|ERM fiksētā likme        = 
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    = 
|iesauka              = 
|subvienības iesauka  = 
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  = 
|daudzskaitlis slāvu  = 
|nav daudzskaitļa     = 
|monētas                =
|monētu raksts          = 
|bieži liet monētas     = 
|reti liet monētas      = 
|banknotes              =
|banknošu raksts        = 
|bieži liet banknotes   = 
|reti liet banknotes    = 
|izdevēja iestāde             = 
|izdevēja iestādes mājas lapa = 
|izņemta no apgrozības  = 
|infokastes paraksts    = 
}}

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Idi Amins
| vārds_orģ           = ''Idi Amin''
| attēls              = Idi amin marshal.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 3. [[Uganda]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1971|1|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1979|4|11|N}}
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1923|1|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Uganda}}
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2003|8|16|1923|1|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Saūda Arābija|Džida}}
| apglabāts           = 
| tautība             = [[Kakva]]
| partija             = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = Karavīrs
| alma_mater          = 
| reliģija            = [[Islāms]]
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Idi Amins Dada''' (''Idi Amin Dada''; dzimis aptuveni 1925. gadā;{{Ref label|Birthday|A|}} miris {{dat|2003|8|16}}) bija [[Uganda]]s militārais līderis, kā arī valsts [[prezidents]] laikā no 1971. līdz 1979. gadam.

{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size = 
| caption = 
| birthname = 
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training = 
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works = 
| patrons = 
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m<sup>3</sup>. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ķīle
 | official_name            = ''Kiel''
 | settlement_type = pilsēta
 | image_map                = 
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Vācija#Šlēsviga-Holšteina
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              =  
 | image_flag                = Flagge der kreisfreien Stadt Kiel.svg
 | image_shield             = Wappen Kiel.svg
 | area_total_km2 = 118.6
 | population_total         = 246234
 | population_as_of         = 2021
 | population_density_km2 = auto
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name         = {{flaga|Vācija}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        = [[Šlēsviga-Holšteina]]
 | website                  = {{url|http://www.kiel.de}}
| latd = 54| latm = 19| lats = 24| latNS = N
| longd = 10| longm = 08| longs = 22| longEW = E
}}
'''Ķīle''' ({{val-de|Kiel}}) ir pilsēta [[Vācija]]s ziemeļos, [[Baltijas jūra]]s krastā. Ķīle ir [[Šlēsviga-Holšteina|Šlēsvigas-Holšteinas]] federālās zemes galvaspilsēta.

{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūska
| abbreviation = Ser
| name_latin = Serpens
| RA = Čūskas galva: 16 h<br />Čūskas aste: 18
| dec = Čūskas galva: +10°<br />Čūskas aste: −5 
| areatotal = 637
| arearank = 23. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Unukalhajs
| starmagnitude = 2,63
| neareststarname = ''γ Ser''
| stardistance = 36,3
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers = 
| bordering = Čūskas galva:<br />[[Ziemeļu Vainags]]<br />[[Vēršu Dzinējs]]<br />[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]<br />[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]<br />[[Čūsknesis]]<br />[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]<br /><br />Čūskas aste:<br />[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]<br />[[Čūsknesis]]<br />[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]<br />[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

[[Kategorija:Negadījumi]]
[[Kategorija:Būves]]

'''Kultūras materiālisms''' ir zinātniskās izpētes stratēģija un teorētiskā perspektīva [[antropoloģija|antropoloģijā]], kas ietver uzskatu, ka pastāv cēloniska saikne starp materiālajiem spēkiem un [[kultūra]]s aspektiem, ka fiziskā pasaule var ietekmēt un noteikt [[cilvēks|cilvēka]] uzvedību. Kultūras materiālisma pamatlicējs ir [[Marvins Hariss]].
Hariss kultūras materiālisma jēdzienu ieviesa 1968. gada darbā ''The Rise of Anthropological Theory'',<ref name=Harris2001a>{{citation |date=2001a. pirmizdevums 1968 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=The Rise of Anthropological Theory: A History of Theories of Culture |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0132-9 |url=http://books.google.com/books?id=yUUYN3X18dwC&printsec=frontcover&dq=Rise+Anthropological+Theory&hl=en&ei=KySLTMqBFI2IvgOjtY0Y&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCkQ6AEwAA#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0133-7}} {{en ikona}}</ref> bet pilnībā to attīstīja 1979. gada darbā ''Cultural Materialism''.<ref name=Harris2001b>{{citation |date=2001b. pirmizdevums 1979 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=Cultural Materialism: the Struggle for a Science of Culture |edition=Updated |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0134-5|url=http://books.google.com/books?id=8Xc9DMbB5KQC&printsec=frontcover&dq=%22materialism%22&hl=en&ei=meSKTIetFMu8cZOwyMkE&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=10&ved=0CFUQ6AEwCQ#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0135-3}} {{en ikona}}</ref>

'''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

'''"Cūkas driķos"''' arī '''"Cūkas griķos", "Bejas Cūkdriķis"''' ir divdaļīga pāru rotaļdeja jeb [[dancis]], kas [[Latvija|Latvijā]] pierakstīts [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]]. Latvijā, [[Lietuva|Lietuvā]] un [[Igaunija|Igaunijā]] mūsdienās par pāru deju daudz izplatītāks un iemīļotāks ir variants diviem pāriem, kas dejo krustā. Igaunijā to sauc par "Kaera Jaan" un dejo ar atbilstošās tautas dziesmas tekstu. Lietuvā šai dejai "Kiaulė grikiuos" ir teksts [[Lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]]. 

'''Mariner programma''' (laikaposms: [[1962]] - [[1973]]) bija ASV [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] aģentūras, sadarbībā ar [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], planētu izpētes programma ar mērķi pētīt [[Marss (planēta)|Marsu]], [[Venēra (planēta)|Venēru]] un [[Merkurs (planēta)|Merkuru]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ |title=Mariner Missions |publisher=NASA |access-date={{dat|2015|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160825140242/http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ }}</ref> Programmas laikā tika paveikti vairāki kosmosa izpētes sasniegumi:
* pirmais planētas pārlidojums - ''Mariner 2''
* pirmie attēli no citas planētas - ''Mariner 4''
* pirmā ieiešana orbītā ap citu planētu - ''Mariner 9'' 
* pirmais [[Gravitācijas manevrs|gravitācijas manevra]] pielietojums starpplanētu lidojumā - ''Mariner 10''
Kopumā no desmit programmas aparātiem septiņi sasniedza lidojumu mērķus, bet trīs aparāti tika zaudēti dažādu kļūmju dēļ. Plānotie ''Mariner 11'' un ''Mariner 12'' aparāti tika pārveidoti par ''[[Voyager 1]]'' un ''[[Voyager 2]]'' [[Voyager programmas]] ietvaros, savukārt ''[[Viking 1]]'' un ''[[Viking 2]]'' orbitālie aparāti tika balstīti uz uzlabota ''Mariner 9'' aparāta bāzes.

{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

[[Kategorija:Vācijas sportisti|Dailzslidotazji]]
[[Kategorija:Daiļslidotāji]]

[[File:Flag of Transvaal.svg|thumb|300px|Transvālas karogs]]
'''Transvālas Republika''' ({{val-af|Transvaal}} — "aiz Vālas upes"), oficiāli '''Dienvidāfrikāņu Republika''' (''Zuid-Afrikaansche Republiek''), bija [[valsts]] [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]] (1852—1902).
Tās galvaspilsēta bija [[Pretorija]].

'''Oksimorons''' ir mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis, kas veidojas pretrunīgā vārdu sasaistījumā, piemēram [[Latīņu valoda|latīņu]] spārnotajā teicienā ''festina lente''— ‘steidzies lēnām’.

'''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO<sub>3</sub><sup>−</sup>. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp<sup>2</sup>'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

'''Blīvie spalvmākoņi''' ''Cirrus spissatus'' (Ci sp) ir [[spalvmākoņi]] ar daudziem baltiem nevienādas formas sablīvējumiem. Atšķirībā no parastajiem spalvmākoņiem, tiem nav diegiem līdzīgu formu, tie ir biezāki un var aizsegt [[Saule|Sauli]]. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasaluša [[ūdens]] pilieniem. Atšķiras ar lielo garumu un to, ka neaizsedz visas debesis. Augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Cauri Ci sp bieži spīd Saule, dažreiz arī [[Mēness]]. Dienā tie reti samazina apgaismojumu. Šajos mākoņos apkārt Saulei novērojami apļi ar rādiusu 22 vai 46 grādi vai šo apļu daļas. Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, no kuriem sastāv blīvie spalvmākoņi, tie var lēni krist un gandrīz vienmēr iztvaiko jau lielā augstumā virs zemes. [[Mākoņi]] veidojas gaisa atdzišanas dēļ augšupejošas gaisa kustības laikā [[atmosfēras fronte]]s zonā. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristāliņu veidošanās. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] Ci sp vēl ilgi paliek apgaismoti un sākumā tie izskatās sudrabaini, vēlāk zeltaini, pēc tam sarkani, vēlāk tie paliek violeti un tad nemanāmi kļūst pelēki. 

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnā Dālija
| attēls                   = Black dahlia ver264.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Black Dahlia''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Braiens De Palma]]
| producents               =
* [[Rūdijs Koens]]
* [[Ārts Linsons]]
* [[Moše Diamants]]
| scenārija autors         = [[Džošs Frīdmens]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maiks Starrs]]
* [[Mia Kiršnere]]
* [[Fiona Šova]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Davis Films]]''
* ''[[Millennium Films]]''
* ''[[Nu Image]]''
* ''[[Signature Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|8|9|Tokija|2006|9|15|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1|title=The Black Dahlia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2019|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190712050820/https://bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackdahlia.htm|title=The Black Dahlia (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Melnā Dālija"''' ({{val|en|The Black Dahlia}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kas balstīts uz [[Džeimss Elrojs|Džeimsa Elroja]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Braiens De Palma]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džošs Hārtnets]], [[Ārons Ekharts]], [[Hilarija Svonka]], [[Maiks Starrs]], [[Mia Kiršnere]] un [[Fiona Šova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|9||bez}} Tokijā.

[[Kategorija:Zvaigznāji]]

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K<sub>2</sub>S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

[[Kategorija:Vikipēdija]]

'''Makdonalds''' var būt:

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Rūdolfs Šteiners
|     vārds_orig = Rudolf Steiner
|         attēls = Steiner_um_1905.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = R. Šteiners 1905. gadā
|     dz_dat_alt = [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris]]
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Kraljeveca,  [[Austrijas Impērija]], (tagad [[Donji Kraljeveca]], {{HRV}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Dornaha]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Šteinere-Siversa]]
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Rūdolfs Jozefs Lorencs Šteiners''' (''Rudolf Joseph Lorenz Steiner'', dzimis [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris|27. februārī]],<ref>oficiālajos dokumentos Šteinera dzimšanas datums norādīts 1861. gada 27. februāris. Savukārt kādā Šteinera rakstītā autobiogrāfijas fragmentā viņš raksta: "Es piedzimu 1861. gada 25. februārī. Pēc divām dienām es tiku kristīts."
Skat.,''Christoph Lindenberg'', ''Rudolf Steiner'', Rowohlt 1992, {{ISBN|3-499-50500-2}}, p. 8. 2009. gadā jaunatklātā dokumentā parādās atbalsts 27. februārim: skat. ''Günter Aschoff'', [http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf "Rudolf Steiners Geburtstag am 27. Februar 1861 - Neue Dokumente"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140628170708/http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf |date={{dat|2014|06|28||bez}} }}, ''Das Goetheanum'' 2009/9, pp. 3ff</ref> miris {{dat|1925|3|30}}) bija [[Vācieši|vācu]] publicists, [[antroposofija]]s mācības izveidotājs, [[Teozofijas biedrība]]s vācu sekcijas ģenerālsekretārs (1902—1913).

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kalcija fosfāta kristālrežģis<br /><br />Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca<sub>3</sub>(PO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kurts Gēdels
|     vārds_orig = ''Kurt Gödel''
|         attēls = 1925 kurt gödel.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Prinstona]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Gödel signature.svg
|   darba_vietas = [[Padziļināto studiju institūts]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[matemātiskā loģika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Hāns]]
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[Gēdela nepilnības teorēmas]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{catmore|fosfāti}}
[[Kategorija:Fosfors]]
[[Kategorija:Sāļi]]

[[Kategorija:Liepāja]]

{{Filozofa infokaste
|               krāsa = 
|               vārds = Anaksimens
|          vārds_orig = Άναξιμένης
|              attēls = Anaximenes.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt = 585. gadā p.m.ē.
|             dz_gads = 
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = 
|           m_dat_alt = 528. gadā p.m.ē.
|              m_gads = 
|           m_mēnesis = 
|             m_diena = 
|             m_vieta = 
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = Grieķis
|             dzimums = 
|              vecāki = 
|               brāļi = 
|               māsas = 
|        dzīvesbiedrs = 
|               bērni = 
|            paraksts = 
|               skola = [[Milēta]]s skola
|           intereses = 
|          alma_mater = 
|           skolotājs = 
|           skolnieks = 
|          ietekme_no = 
|          ietekmējis = 
|               darbi = 
|              valoda = Sengrieķu
|            piezīmes = 
|         kategorijas = nē
}}
'''Anaksimens no Milētas''' ({{val|el|Άναξιμένης}}; dzimis 585. gadā p.m.ē., miris 528. gadā p.m.ē.) bija [[Arhaiskā Grieķija|arhaiskās Grieķijas]] [[pirmssokratiķi|pirmssokratiķu]] [[filozofs]], kas darbojās 6. gadsimta p.m.ē. otrajā pusē. Viņš bija viens no trim [[Milēta]]s skolas pārstāvjiem (pārējie bija [[Taless]] un [[Anaksimandrs]]). Tāpat kā pārējie milētieši, arī Anaksimens uzskatīja, ka visi objekti pasaulē sastāv no viena elementa. Viņš uzskatīja, ka viss ir cēlies no [[gaiss|gaisa]]. Viņa vārdā nosaukts 2,5 km dziļš un 80 km liels (diametrā) [[krāteris]] uz [[Mēness]].

{{Commonscat|Short track speedskaters|Šorttrekisti}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Acetilsalicilskābes struktūrformula<br /><br />Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,<br />2-acetiloksibenzoskābe,<br />etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C<sub>9</sub>H<sub>8</sub>O<sub>4</sub>
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350 
|  kušanas temperatūra = 136&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140&nbsp;°C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH<sub>3</sub>COOC<sub>6</sub>H<sub>4</sub>COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

{{Infobox nerve
| Name        = Klejotājnervs
| Latin       = nervus vagus
| Image       = Gray791.png
| Caption     = Glossopharyngeal, vagus un papildus nervu augšējo daļu plāns.
| Image2      = Gray793.png
| Caption2    = Glossopharyngeal, vagus un papildus nervu izplatība.
| Innervates  = Levator veli palatini, Salpingopharyngeus muskulis, Palatoglossus muskulis, Palatopharyngeus muskulis, Lielais pharyngeal konstriktors, Vidējais pharyngeal konstriktors, Mazais pharyngeal konstriktora muskulis, iekšējo orgānu inervācija
| BranchFrom  =
| BranchTo    =
}}

{{Valodu saimes infokaste
  |name=Centrālā reģiona algonkini
  |region=[[Ziemeļamerika]]
  |familycolor=Algiki
  |fam1=[[Algiku valoda]]s
  |fam2=[[Algonkinu valodas]]
  |child1=Odžibvu 
  |child2=[[Krī valoda|krī]]-montanju
  |child3=meskvaku-sauku-kikapu
  |child4=menominu
  |child5=maiamu-ilinoisu
  |child6=potavatomu
  |child7=šauni
}}
'''Centrālās algonkinu valodas''' ir valodu grupa, kas veido vienu no trijām [[algonkinu valodas|algonkinu valodu]] saimes apakšgrupām. Šīs apakšgrupas valodas nav ciešāk radnieciskas par citām algonkinu valodām, un literatūrā pieņemtais iedalījums ir ģeogrāfisks.<ref>e.g.Costa, David J. ''The Miami-Illinois Language''. Lincoln: University of Nebraska Press, pg. 1</ref>

[[Kategorija:Pārtikas piedevas]]
[[Kategorija:Antioksidanti]]

''Chaos carolinense''.]]
'''Sarkodīnvicaiņi''' (''Sarcomastigophora'' no gr. sarcodes — "gaļīgs") ir [[polifilētiska grupa|polifilētisks]] [[Vienšūņi|vienšūņu]] tips, kura pārstāvji pārvietojas ar [[pseidopodijas|pseidopodiju]] (māņkājiņu) vai arī ar [[vicas|vicu]] palīdzību. Ir zināms ap 18 000 sarkodīnvicaiņu sugu.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Korķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>8</sub>H<sub>14</sub>O<sub>4</sub>
|molmasa=174,20
|blīvums=1272
|kušanas temperatūra=141 - 144&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=230&nbsp;°C pie 15 mmHg
}}
'''Korķskābe''' (suberīnskābe, oktāndiskābe, 1,6-heksāndikarbonskābe, HOOC–(CH<sub>2</sub>)<sub>6</sub>–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Korķskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''suberātiem''' ({{Val-la|suber}} - korķis). Korķskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī. 

{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2480
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2480''
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|17|SK}} 14:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = 
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums           = {{dat|2012|9|24|SK}} 17:03 UTC
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 2012-024A
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2472]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2495]]''
}}
'''''Kosmos-2480''''' (''Космос-2480'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2012. gadā.

]]
'''Latvijas telesakaru tīkls''' ir [[Latvija]]s Valsts [[radio]] un [[televīzija]]s centra pārvaldījumā, tas ir specializētais [[telesakari|telesakaru]] tīkls, kuru Latvijā sāka veidot no 1945. gada. Latvijas Valsts radio un televīzijas centra telesakaru tīkls savieno lielu skaitu objektu visā Latvijā. Tīkla pamats — maģistrālā [[SDH]] radiorelejlīnija, kuras kopējais garums ap 700 kilometriem. Maģistrālās līnijas kanālu pieejamība nav mazāk par 99,99%. Lai piekļūtu SDH maģistrālei, izmanto [[PDH]] radiorelejlīniju aparatūru, kura strādā 13—38GHz frekvenču diapazonā (šobrīd 23 posmos). [[Rīga|Rīgā]] atrodas [[LMDS]] bezvadu piekļuves sistēmas bāzes stacija, kas atbalsta visus [[ATM]] servisus. Bāzes stacijas darbības rādiuss (no [[Rīgas radio un televīzijas tornis|Rīgas radio un televīzijas torņa]] — līdz 8km). Minētais tīkls paredzēts televīzijas un radio programmu izplatīšanai, ka arī datu pārraidei. Datu pārraides kanālu izveidošanai izmanto SDH, PDH, ATM un IP tehnoloģijas (atkarībā no prasībām). VAS Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs nodrošina pastāvīgu tīkla kontroli un apkalpošanu 24h diennaktī.

{{Citas nozīmes|bioķīmiķi|Blohs|Blohs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Konrad Emil Bloch
| attēls =Konrad Bloch.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Blohs 1965. gadā
| dz_gads =1912
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Nisa|Niese]],  [[Vācija]]<br />(tagad [[Nisa]], {{POL}})
| m_gads =2000
| m_mēnesis=10
| m_diena=15
| m_vieta =[[Leksingtona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Hārvarda Universitāte]],<br />[[Čikāgas Universitāte]],<br />[[Kolumbijas Universitāte]],<br />[[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Kolumbijas Universitāte]],<br />[[Minhenes Tehniskā augstskola]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[holesterīns|holesterīna]] un [[taukskābe]]s [[metabolisms]] organismā
| apbalvojumi = [[1964]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes = 
}}

{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               = <br />Nātrija kālija tartrāta struktūrformula<br /><br />Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),<br /> E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC<sub>4</sub>H<sub>4</sub>O<sub>6</sub>·4H<sub>2</sub>O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75&nbsp;°C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref><br />70-80&nbsp;°C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135&nbsp;°C) (sadalās)<ref name="ppru"/><br />215&nbsp;°C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H<sub>2</sub>O (15&nbsp;°C)<br />630 g/l pie 20&nbsp;°C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

{{Commonscat|Robotics}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ogļskābes struktūrformula<br /><br />Ogļskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksokarbonāts
|           CAS numurs = 463-79-6
|      ķīmiskā formula = H<sub>2</sub>CO<sub>3</sub>
|              molmasa = 62,03
|              blīvums = -
|  kušanas temperatūra = -
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = eksistē tikai ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Ogļskābe''' ([[ūdeņradis|H<sub>2</sub>]][[ogleklis|C]][[skābeklis|O<sub>3</sub>]]) ir vidēji stipra divvērtīga [[skābe]], kas veidojas, [[ūdens|ūdenī]] izšķīstot [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] CO<sub>2</sub>. Praktiski tā pastāv tikai paaugstinātā spiedienā (gāzētie dzērieni). Ogļskābes sāļi ([[karbonāti]]) ir nozīmīga [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvdaļa. Ogļskābe, tāpat kā tās sāļi, tiek uzskatīta par neorganisku vielu. Bez ogļskābes anhidrīda CO<sub>2</sub>, samērā nozīmīgs savienojums ir arī ogļskābes hloranhidrīds COCl<sub>2</sub> ([[fosgēns]]), kuru lieto kā polikarbonātu plastmasu izejvielu ([[plastmasa]], no kuras izgatavo kompaktdiskus). Fosgēns ir arī indīga kaujas viela.

{{Preses izdevuma infokaste
| title          = Likumi.lv
| image_file     = Likumilv logo.jpg
| image_size     = 200px
| image_caption  = 
| editor         = 
| staff_writer   = 
| category       = 
| company        = VSIA „Latvijas Vēstnesis”
| founded        = 2001. gada 29. jūnijs
| country        = [[Latvija]]
| language       = [[latviešu valoda|latviešu]]
| website        = {{URL|http://www.likumi.lv}}
| issn           = 
}}

{{cita nozīme|garšvielu|jonu savienojumiem|sāļi}}

'''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

'''11. decembris''' ir gada 345. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (346. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 20 dienas.

'''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

{{citas nozīmes|pilsētu|Olaine (nozīmju atdalīšana)|Olaine}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Olaine
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Olaines pareizticīgo baznīca.jpg
| imagesize = 
| image_caption = Olaines pareizticīgo baznīca
| image_flag = Flag_of_Olaine.png
| flag_size = 125px
| flag_link = Olaines karogs
| image_shield = Olaine COA.svg
| shield_size = 100px
| shield_link = Olaines ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 47
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 56
| longs = 31
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Olaines novads]]
| subdivision_type2 = 
| subdivision_name2 = 
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada 20. februāra
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = 
| seat = 
| government_type = [[Olaines novada dome]]
| leader_title = [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Pašvaldības vadītājs]]
| leader_name = [[Andris Bergs]] <small>([[LSDSP]])</small>
| area_total_km2 = 6.82
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Olaine}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2114
| area_code = 
| website = {{URL|www.olaine.lv}}
| footnotes = 
}}

{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Pampelmūze
|          platums = 
|           attēls = Citrus maxima0.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Pomelo fruit.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. maxima
|          suga_lv = Pampelmūze
|           suga_r = Pampelmūze
|         binomial = Citrus maxima
|  izcelsmes_vieta = 
|         sinonīmi = ''Citrus grandis''
|      kategorijas = nē
}}

'''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO<sub>2</sub>. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

'''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

'''Haplogrupa J1''' (J-M267) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

ir visēdāji.]]
'''Visēdāji''' ({{val-la|Omnivora}}) ir [[suga]]s, kas ikdienā pārtiek no [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em. Tie nav speciāli pielāgojušies [[ēšana|ēst]] tikai augus vai tikai dzīvniekus.<ref name="humansareomnivores">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vrg.org/nutshell/omni.htm |title=Cilvēki ir visēdāji |accessdate=2007-12-29 |author= Adapted from a talk by John McArdle, Ph.D.|date= |work= |publisher=Vegetarian Resource Group}}</ref> Vairums cilvēku arī ir visēdāji.

kreisajām parādes durvīm]]
'''Romiešu skaitļi''' ir skaitļu sistēma, kuru izmantoja [[Senā Roma|senie romieši]]. Tā radās apmēram 500 gadus pirms mūsu ēras.

]]
'''Ženēvas konvencijas''' ir četri [[miera līgums|miera līgumi]] ar trim papildprotokoliem, kas nosaka [[starptautiskās tiesības|starptautiskās tiesību]] standartu humanitārai attieksmei pret [[karš|kara]] upuriem. Termins izmantots vienskaitlī (''Ženēvas konvencija'') pārsvarā norāda uz nolīgumiem, kas tika parakstīti pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1949. gadā, kad tika papildināti pirmie trīs miera līgumi un pievienots ceturtais.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= 
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = Rizārijas
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = Globotalamejas
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|            ģints = Elphidium
|         ģints_lv = Elfidijas
|             suga = Elphidium macellum
|         binomial = <small>(Fichtel & Moll, 1798)</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība = 
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Elphidium macellum''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Elfidiīdas|elfidiīdu]] dzimtā. Sugu 1798. gadā aprakstīja austriešu pētnieki [[Leopolds fon Fihtels]] un [[Johans fon Molls]] kā ''Nautilus macellus'', bet 1808. gadā franču naturālists [[Pjērs Denī de Monfors]] to iedalīja jaunizveidotajā [[Elfidijas|elfidiju]] ģintī. ''Elphidium macellum'' ir elfidiīdu ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Melnā jūra|Melnajā jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Sarkanā jūra|Sarkanajā jūrā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Ķīna]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113276#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

'''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

[[Kategorija:Sievietes pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Žurnālisti| ]]

saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

{{Izolēts raksts|date=2010. gada septembrī,}}
'''Baktēriju transformācija''' ir šveša [[DNS]] uzņemšana, līdz ar to iegūstot jaunas īpašības. Šādu transformāciju varētu izmantot [[gēnu inženierija|gēnu inženierijā]], lai baktērijas mainītu savu [[DNS]] un tās darbotos cilvēka, dzīvnieka vai auga labā.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Mangāna karbonāta kristālrežģis<br /><br />Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO<sub>3</sub>
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra =  
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml <br />(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO<sub>3</sub>) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO<sub>2</sub>.

{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Benin|Benina}}

'''Dūmu kvarcs''', agrāk '''rauhtopāzs''' (no {{val|de|Rauch}} — 'dūmi'), ir brūns-tumši brūns [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Pēdējā laikā šo terminu apvieno ar citu kvarca paveidu — [[morions|morionu]], jo abu paveidu izcelsme ir līdzīga un morions būtībā ir tumšāks dūmu kvarcs. Gan morions, gan dūmu kvarcs radušies, pakļaujot kvarcu radioaktīvajam starojumam.

{{Commonscat|Organ systems}}

'''Rubīna''' jeb '''tumši sarkanā šokolāde'''<ref name="Glumane">{{Ziņu atsauce |author=Monta Glumane |title= Latvijā būs pieejama sarkana šokolāde |date= 2018. gada 7. maijs |publisher= [[Dienas Bizness]] |url= https://www.db.lv/zinas/latvija-bus-pieejama-sarkana-sokolade-474740 |accessdate= 2019. gada 6. februārī}}</ref><ref name="Gabrjuna">{{Ziņu atsauce |author=Viktorija Gabrjuna |title= Latvijas veikalos būs nopērkams jauns produkts — tumši sarkana šokolāde |date= 2018. gada 7. maijs |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= https://nra.lv/izklaide/gardeziem/244154-latvijas-veikalos-bus-noperkams-jauns-produkts-tumsi-sarkana-sokolade.htm |accessdate= 2019. gada 6. februārī}}</ref> ({{val|en|ruby chocolate}}) ir [[Šveice]]s [[šokolāde]]s un [[kakao]] ražotāja ''[[Barry Callebaut]]'' 2017. gadā atklāts jauns šokolādes veids, ko uzņēmums izstrādāja vairāk nekā 10 gadus.<ref name="Glumane"/><ref name="Gabrjuna"/> To ražo no īpašām ''Ruby'' kakao pupiņām, kuru sārtā krāsa un ogām līdzīgā garša tiek iegūta dabīgi.<ref>{{Ziņu atsauce |author=Žanete Hāka |title= Šveices ražotājs izgudro rozā šokolādi |date= 2017. gada 6. septembris |publisher= [[Dienas Bizness]] |url= https://www.db.lv/zinas/sveices-razotajs-izgudro-roza-sokoladi-466184 |accessdate= 2019. gada 6. februārī}}</ref>

{{Commonscat|Resistance during World War II}}

[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Varakļānu rajons]]
[[Kategorija:Viļānu apriņķis]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Barkavas pagasts}}

{{Commonscat|Poets from the United States}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?
| operators = 
| attēls = They horses.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Maikls Sarazins]]
* [[Sjūzena Jorka]]
* [[Gigs Jangs]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Reds Batonss]]
| mūzika = [[Džonijs Grīns]]
| oriģinālnos = ''They Shoot Horses, Don't They?''
| studija = * ''ABC Pictures''
* ''Palomar Pictures''
| montāža = 
| izplatītājs = ''Cinerama Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|12|10}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,86 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/They-Shoot-Horses-Don-t-They#tab=summary|title=They Shoot Horses, Don't They? (1969) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?"''' ({{Val|en|They Shoot Horses, Don't They?}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Maikls Sarazins]], [[Sjūzena Jorka]], [[Gigs Jangs]], [[Bonija Bedelija]] un [[Reds Batonss]]. Filma ir balstīta uz 1935. gada [[Horass Makkojs|Horasa Makkoja]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrinierīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāli, uranila hidroksīdi un hidrāti
|ŠtruncaID=4/H.02-10
|ķīm_formula=(K<sub>2</sub>,Ca,Sr)U<sub>3</sub>O<sub>10</sub>·4(H<sub>2</sub>O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Oranža
|svītra=
|habituss=Plātņveida, pseidoheksagonāli kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=5,66
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zudusī upe
| attēls                   =  Lost River poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lost River''
| žanrs                    = drāma, fantāzija
| režisors                 = [[Raiens Goslings]]
| producents               = 
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Ādams Sīgels]]
* [[Džefrijs Stots]]
* Raiens Goslings
| scenārija autors         = Raiens Goslings
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Hendriksa]]
* [[Sērša Runena]]
* [[Mets Smits]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Īens De Kestekers]]
* [[Eva Mendesa]]
| mūzika                   = [[Džonijs Džūls]]
| operators                = 
| montāža                  =
| studija                  = 
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[Marc Platt Pictures]]''
* ''[[Phantasma]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|5|20|Kannu filmu festivāls|2015|4|10|ASV}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lost-river-2014|title=Lost River|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 31, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190831140001/https://bbfc.co.uk/releases/lost-river-2014|archivedate={{dat|2019|08|31||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|45,431}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lostriver.htm|title=Lost River (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Zudusī upe"''' ({{val|en|Lost River}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Raiens Goslings]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristīna Hendriksa]], [[Sērša Runena]], [[Mets Smits]], [[Bens Mendelsons]], [[Īens De Kestekers]] un [[Eva Mendesa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

{{Infokaste sporta apbalvojums
|balva                  = Džona Rosa Robertsona kauss
|Attēls                 = J Ross Robertson Cup.png
|Pasniedz kopš          = 1919
|Pašreizējais īpašnieks = [[Pīterboro "Petes"]] (10)
|Pasniedz               = [[Ontārio hokeja līga|OHL]] čempionvienībai
}}
'''Džona Rosa Robertsona kauss''' ir [[hokejs|hokeja]] apbalvojums, kuru pasniedz katras sezonas [[Ontārio hokeja līga]]s čempionvienībai. Kauss pirmo reizi tika pasniegts [[1919]]. gadā. Tas nosaukts par godu [[Džons Ross Robertsons|Džonam Rosam Robertsonam]], kurš no [[1899]]. līdz [[1905]]. gadam bija [[Ontārio hokeja asociācija]]s prezidents.

'''"Tintiņa piedzīvojumi"''' ({{val|fr|Les Aventures de Tintin}}) ir [[komikss|komiksu]] sērija, ko izveidoja [[Beļģija|beļģu]] mākslinieks [[Žoržs Remī]], ar [[pseidonīms|pseidonīmu]] Eržē ({{val|fr|Hergé}}). Komikss pirmo reizi parādījās [[franču valoda|franču valodā]] {{dat|1929|1|10||bez}} beļģu avīzes ''[[Le Vingtième Siècle]]'' bērnu pielikumā ''Le Petit Vingtième''. Komiksu sērijas ir lasītāju un kritiķu iecienītas jau vairāk nekā 90 gadus. Kopumā sērijā iznākuši 23 pabeigti un 1 nepabeigts Eržē komikss par Tintiņu. Sērijas galvenie varoņi ir reportieris [[Tintiņš (tēls)|Tintiņš]], viņa suns foksterjers [[Mīļuks (tēls)|Mīļuks]], [[kapteinis Haddoks]], profesors [[Trifons Saulespuķe]], [[Detektīvs (profesija)|detektīvi]] [[Dipons un Dipāns]], ļaundaris [[Roberto Rastopopoliss|Rastopopoliss]], operdziedātāja [[Bianka Kastafiore]], ģenerālis [[Ģenerālis Alkazars|Alkazars]] (dažkārt slēpies arī zem vārda Ramons Zarate) un doktors [[Dž. V. Mūlers]]. Komiksu varoņi laika gaitā nenoveco, neskatoties uz apkārtējās vides modernizēšanos. Pateicoties savai profesijai Tintiņš ceļo apkārt pa pasauli ([[Padomju Savienība|PSRS]], [[Eiropa]], [[Amerika]], [[Āfrika]], [[Āzija]]) un kļūst par līdzdalībnieku aizraujošos un piedzīvojumiem bagātos notikumos.

'''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

{{Commonscat|Symphonies|Simfonijas}}

'''Paplašināta spektra bēta laktamāzes''' ('''PSBL''' jeb '''ESBL''' no {{val-en|Extended-Spectrum Beta-Lactamases}}) ir [[Enzīms|enzīmi]], kurus producē galvenokārt [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas baktērijas]] un kas nosaka šo [[Baktērijas|baktēriju]] rezistenci pret visām bēta laktāmu grupas antibiotikām ([[penicilīni]], [[cefalosporīni]] (pirmās, otrās un trešās paaudzes<ref name="Naas.etal2008"/>), [[aztreonāms]]).<ref name="Strachunsky"/> PSBL ir iekodēti baktēriju gēnos vai plazmīdās un veidojas šūnu sienā.<ref name="Glupczynski"/><ref name="findpatent"/> Tālāk tie atbrīvojas apkārtējā vidē (starpšūnu telpā), kur iedarbojas uz bēta laktāmu grupas antibiotikām.<ref name="Ershova.etal2008"/>

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ectosteorhachis.JPG
| att_nosaukums = Ripidistija ''[[Ectosteorhachis nitidus]]''.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes 
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii 
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|      binomial = Rhipidistia Cope, 1887
|    iedalījums =
*[[Plaušzivjveidīgās]] (''Dipnomorpha'')
*[[Četrkājveidīgie]] (''Tetrapodomorpha'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi = 
*''Dipnotetrapodomorpha'', ''Rhipidistiformes''
}}

{{Notikuma infokaste
|title                    = Baltijas valstu okupācija
|image                    = Red Army enters the territory of Lithuania during its occupation, 1940 (cropped).jpg
|image_size               = 250px
|caption                  = [[Sarkanā armija]] 1940. gadā šķērso PSRS—Lietuvas robežu un ieiet Lietuvā
|date                     = 1940. gada 15. jūnijs — 1991. gada 6. septembris
|place                    = [[Igaunija]], [[Latvija]], un [[Lietuva]]
|also known as            = Baltijas operācija ([[Padomju Savienība|PSRS]])
|outcome                 =
}}
'''Baltijas valstu okupācija''' ({{val|ru|Прибалтийская кампания}} — Baltijas kampaņa) bija triju [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] militāra sagrābšana [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] sākumā ar sekojošu pievienošanu [[Padomju Savienība|PSRS]]. 1939. gada 23. martā Lietuva bija spiesta parakstīt līgumu par [[Klaipēdas apgabals|Klaipēdas apgabala]] atdošanu Vācijai. Neilgi pēc [[Polijas kampaņa]]s 1939. gada oktobrī PSRS uzspieda trim Baltijas valstīm parakstīt vienošanos par militāro bāzu izvietošanu to teritorijās, kas iesāka PSRS protektorāta periodu (1939—1940). Ceturtā valsts [[Somija]] protektorāta līgumu parakstīt sākotnēji atteicās, tāpēc [[Ziemas karš|Ziemas karā]] [[Sarkanā armija]] okupēja tās austrumu un ziemeļu daļas un 1940. gada martā tomēr piespieda Somiju parakstīt līgumu par militāro bāzu izvietošanu.
 1939. gadā paredzētās teritoriālās izmaiņas (pa kreisi) un to izpilde 1940. gadā (pa labi)]]

<!--  -->
'''Kirigami''' ({{val|ja|切り紙}}, ''kiru'' — 'griezt', ''kami'' — 'papīrs') ir [[origami]] paveids, kurā [[papīrs]] tiek ne tikai locīts kā origami, bet arī griezts, parasti neizmantojot [[līme|līmi]]. Par kirigami mākslas pamatlicēju tiek uzskatīts [[japāņi|japāņu]] [[arhitekts]] Masahiro Čatani, un pirmie kirigami radīti 1980. gadā.<ref name="a">{{Tīmekļa atsauce |url=http://miyourself.blogspot.ru/2012/09/blog-post.html |title=Сделай сам |access-date={{dat|2017|12|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171207223919/http://miyourself.blogspot.ru/2012/09/blog-post.html |archivedate={{dat|2017|12|07||bez}} }}</ref>

{{Ēkas infokaste
| name                = Hanzas perons
| native_name         = 
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| status              = 
| image               = Hanzas perons.JPG
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = Kultūras centra ēka atklāšanas dienā
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| cost                = aptuveni 11 miljoni eiro (rekonstrukcija)<ref name=TVNET>{{Tīmekļa atsauce|title=Iepazīstina ar kultūras un izklaides centru "Hanzas Perons"|url=https://www.tvnet.lv/6752526/iepazistina-ar-kulturas-un-izklaides-centru-hanzas-perons|publisher=[[TVNET]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>
| ren_cost            = 
| client              = ''[[ABLV Bank]]''
| owner               = 
| current_tenants     = 
| landlord            = 
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Hanzas iela 16a|3s=Hanzas iela (Rīga)}}
| address             = 
| location_town       = {{Rīga}}
| location_country    = {{LAT}}
| pushpin_map         = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 47.5 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 24.8 | longEW = E
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| pushpin_image       = 
| pushpin_relief      = 
| map_size            = 
| map_label           = 
| label_position      = 
| mark                = 
| mark_width          = 
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 1903
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 2017—2019
| demolition_date     = 
| destruction_date    = 
| height              = 
| architectural       = 
| tip                 = 
| antenna_spire       = 
| roof                = 
| top_floor           =
| observatory         = 
| other_dimensions    = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 2800 kvadrātmetri<ref name=TVNET/>
| seating_type        = 
| seating_capacity    = 
| elevator_count      = 
| architect           = 
| architecture_firm   = 
| structural_engineer = 
| services_engineer   = 
| civil_engineer      = 
| other_designers     = 
| quantity_surveyor   = 
| main_contractor     = 
* "Sudraba Arhitektūra"
* ''Pillar Architecten''<ref name=Skaties.lv/>
| awards              = 
| designations        = 
| ren_architect       = [[Reinis Liepiņš]]<ref name=LSM>{{Tīmekļa atsauce|title=«Hanzas perons» – jauna kultūrvieta Rīgā|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/hanzas-perons--jauna-kulturvieta-riga.a328657/|publisher=[[Lsm.lv]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>
| ren_firm            = [[Sudraba Arhitektūra]]
| ren_str_engineer    = 
| ren_serv_engineer   = 
| ren_civ_engineer    = 
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}
'''"Hanzas perons"''' ir kultūras un izklaides centrs,<ref name=TVNET/> kas atrodas [[Hanzas iela (Rīga)|Hanzas ielā]] 16a [[Rīga|Rīgā]]. Šī ir viena no pirmajām un lielākajām neatkarīgās Latvijas kultūras celtnēm, kas uzbūvēta tikai par privātiem līdzekļiem.<ref name=DELFI>{{Tīmekļa atsauce|title=Darbu sāk 11 miljonus vērtā koncertzāle – kultūras telpa 'Hanzas perons|url=https://www.delfi.lv/kultura/news/culturenvironment/foto-darbu-sak-11-miljonus-verta-koncertzale-kulturas-telpa-hanzas-perons.d?id=51363123|publisher=[[Delfi (portāls)|delfi.lv]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>

{{līdzīgs|Saulgrieze}}

{{Līča infokaste
| līcis        = Buorhajas līcis
  | citvalsts         = 
  | citnosaukums      = 
  | citvaloda         = 
  | citvaloriģin      = 
| attēls       = Tauende Eisküste Insel Muostakh .jpg
| paraksts     = Muostāhas salas krasts līča rietumos
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija
|mark                = 
|position            = 
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Jakutija]]
| vieta3       = <!-- pagasts; ja vairāki, caur "<br />"  -->
| ietilpst     = [[Laptevu jūra]]
| plat_d=71| plat_m=35| plat_s= | plat_NS=N 
| gar_d=130| gar_m=48| gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 
| platība_ha   = <!-- tikai skatli; ha -->
| garums       = 120
| platums      = 110
| Vid_dziļums  = 
| Max_dziļums  = 18
| tilpums      =
| tilpums_m3   = <!-- tikai skatli; kubikmetros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = [[Muostaha]]
| pilsētas     = [[Tiksi]]
}}
'''Buorhajas līcis''' ({{val|ru|губа Буор-Хая}}, {{val|sah|хомо Буор Хайа}}) ir [[Laptevu jūra]]s līcis tās dienvidu piekrastē, vistālāk uz dienvidiem izvirzītā jūras daļa.<ref>{{PZT|132}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Krievija]]s [[Sahas Republika]]s Bulunas un Ustjanas ulusos. Austrumos līci norobežo Buorhajas pussala ar [[Buorhajas rags|Buorhajas ragu]] tās ziemeļos, kas devis līcim nosaukumu (''Буор Хайа'' — ‘zemes kalns’). Rietumos līci norobežo [[Ļena]]s delta un Bikovskas pussala. Piekrastē vairāki nelieli līči, no kuriem zināmākais ir [[Tiksi līcis]]. Līča rietumu daļā vairākas nelielas salas, lielākā no kurām ir [[Muostāha]]. Lielākā līcī ieplūstošā upe ir [[Omoloja]], citas lielākās ir Haraulaha un Ortostana. Līcis aizsalis deviņus mēnešus gadā. Ūdens temperatūra vasarā 7-9 °С.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article002003.html Определение "Буор-Хая губа" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

'''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO<sub>2</sub>, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

__NOTOC__
Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Valmiera|Valmierā]].

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nansei salas
|attēls              = Kumejima.jpg
|attēla paraksts     = [[Kume]]s sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Āzija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|label =Nansei<br />salas
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = 
|latd=26|latm=30|lats=0|latNS=N |longd=128|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 4642
|garums              = 1150
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Mijanoura]]
|augstums            = 1936
|salu skaits         = >100
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūras
|valsts adm vienība        = [[Kagosimas prefektūra|Kagošima]], [[Okinavas prefektūra|Okinava]]
|iedzīvotāji         = 1 550 000
|iedzīvotāju gads    = 2005
|blīvums             = 333,9
|pamatiedzīvotāji    = [[japāņi]], [[rjūkjūieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Okinava (pilsēta)|Okinava]]
|piezīme =
}}
'''Nansei salas''' ({{val|ja|南西諸島}}, ''Nansei-shotō'' — ‘Dienvidrietumu salas’) ir [[vulkāns|vulkānisku]] [[sala|salu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos, dienvidrietumos no [[Japānas salu arhipelāgs|Japānas arhipelāga]] galvenajām salām. Pieder [[Japāna]]i un administratīvi ietilpst [[Kagosimas prefektūra|Kagošima]]s (ziemeļdaļa) un [[Okinavas prefektūra|Okinava]]s (dienviddaļa) prefektūrās. Salu grupa izstiepusies gandrīz 1200 km garumā no [[Kjusju]] salas dienvidu gala ziemeļos līdz [[Taivāna (sala)|Taivānas]] salai dienvidrietumos un veido robežu starp [[Austrumķīnas jūra|Austrumķīnas jūru]] rietumos un [[Filipīnu jūra|Filipīnu jūru]] austrumos un dienvidos.

{{nosaukums slīprakstā|string=Malaysia Airlines}}
{{līdzīgs|Malaysia Airlines reiss 370}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Malaysia Airlines'' reiss 17
 | occurrence_type = 
 | image           = Boeing 777-2H6ER 9M-MRD Malaysian (6658105143).jpg
 | caption         = ''Boeing 777-200ER'' lidmašīna 2011. gadā
 | image2          = MH17 map-lv.svg
 | caption2        = Lidojuma maršruts
 | date            = {{dat|2014|7|17|N|bez}}
 | summary         = 
 | site            = 
 | coordinates     = {{Coord|48|7|56|N|38|39|19|E|type:event|display=inline,title}}
 | aircraft_type   = ''[[Boeing 777|Boeing 777-2H6ER]]''
 | operator        = ''[[Malaysia Airlines]]''
|tail_number      = 9M-MRD
|origin           = {{vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
|destination      = {{vieta|Malaizija|Kualalumpura}}
|passengers       = 283<ref name="mh-statement2"/>
|crew             = 15
|injuries         =
|fatalities       = 298<ref name="independent passengers"/>
|survivors        = 0
}}
'''''Malaysia Airlines'' reiss 17''' ('''MH17/MAS17''') bija [[Malaizija]]s lidsabiedrības ''[[Malaysia Airlines]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Amsterdama]]s [[Nīderlande|Nīderlandē]] uz [[Kualalumpura|Kualalumpuru]] [[Malaizija|Malaizijā]] {{dat|2014|7|17||bez}}. ''[[Boeing 777|Boeing 777-200ER]]'' lidmašīna zaudēja kontaktu apmēram 50 km no Krievijas—Ukrainas robežas un avarēja 40 km no robežas netālu no [[Hrabove]]s [[Doneckas apgabals|Doneckas apgabalā]], [[Ukraina|Ukrainā]], kur notika karadarbība.<ref name="telegraph"/> Lidmašīnā atradās 283 pasažieri un 15 apkalpes locekļi, no kuriem visi (kopā 298 personas) gāja bojā. Saskaņā ar ASV un Vācijas izlūkdienestiem lidmašīnu notrieca prokrieviskie nemiernieki ar zenītraķešu kompleksu ''Buk'' zeme—gaiss tipa raķeti, kas tika izšauta no viņu kontrolētās teritorijas.<ref name="LAtimes"/>

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Korunda kristālrežģis<br /><br />Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 2977&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela. 

[[Kategorija:Hlors]]
[[Kategorija:Sāļi]]

{{Mazais burts|title=ifconfig}}

[[Kategorija:Pētnieki]]

'''Piespiedu atvešana''' ir [[persona]]s nogādāšana [[Tiesa|tiesā]] vai [[Prokuratūra|prokuratūrā]], ja šī persona bez attaisnojoša iemesla izvairās no piedalīšanās procesuālajā darbībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lvportals.lv/skaidrojumi/279394-personas-uz-tiesu-piespiedu-karta-vares-nogadat-agrak-2016|title=Personas uz tiesu piespiedu kārtā varēs nogādāt agrāk|website=LV portāls|access-date=03.01.2022|date=26.05.2016}}</ref>

'''Menelaja teorēma''', nosaukta par godu [[Menelajs no Aleksandrijas|Menelajam no Aleksandrijas]], ir teorēma par [[Trijstūris|trijstūri]] [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]]. Ja dots trijstūris ''ABC'', un  krustiska taisne, kura krusto ''BC'', ''AC'', un ''AB''  attiecīgi punktos ''D'', ''E'', un ''F'', un punkti ''D'', ''E'', and ''F'' nesakrīt ar ''A'', ''B'', un ''C'', tad 

{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.<br />
Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:<br />
1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;<br />
2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;<br />
3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.<br />
'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.<br /> 
Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”. <br />
Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.<br />
==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

'''Atgriezeniska hronoloģija''' ir stāstu stāstīšanas metode, kurā sižetu atklāj otrādāk.

{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

'''Samsons''' var būt:

'''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

jeb Vatikāna bazilika]]
'''Katoļticība''' jeb '''katolicisms''' ({{val|el|καθολικός}} ''(katholikos)'' — 'visaptverošs', 'vispasaules') ir vispārīgs termins, ar kuru apzīmē vienu no [[kristietība]]s virzieniem, kas izveidojās, kad [[Kristīgā baznīca]] sašķēlās katoļticīgajos un [[pareizticība|pareizticīgajos]].

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ernests Rezerfords
|     vārds_orig = ''Ernest Rutherford''
|         attēls = Ernest Rutherford (Nobel).jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Braitvotera]], {{NZL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = Ernest rutherford sig.jpg
|   darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],<br />[[Makgila Universitāte]],<br />[[Mančestras Universitāte]]
|     alma_mater =[[Kenterberijas Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
|       studenti =[[Patriks Blekets]],<br />[[Nilss Bors]],<br />[[Džeimss Čedviks]],<br />[[Edvards Epltons]],<br />[[Kazimežs Fajanss]],<br />[[Hanss Geigers]],<br />[[Oto Hāns]],<br />[[Pjotrs Kapica]],<br />[[Džons Kokrofts]],<br />[[Ernests Mersdens]],<br />[[Henrijs Mozlijs]],<br />[[Marks Olifants]],<br />[[Sesils Pauels]],<br />[[Frederiks Sodijs]],<br />[[Ernests Voltons]]
|     sasniegumi =[[kodolfizika]], <br />[[Rezerforda atoma modelis]], <br />[[Rezerforda izkliede]], <br />[[Rezerforda atpakaļizkliedes spektroskopija]], <br />[[protons|protona]] atklāšana
|    apbalvojumi = 1908. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes = 
|    kategorijas =  
}}

{{Infobox Anatomija |
  Name         = Pieres kauls |
  Latin        = os frontale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray134.png |
  Caption      = Pieres kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Georgijs Ušakovs
|     vārds_orig = ''Георгий Ушаков''
|         attēls = Georgy Ushakov.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Lazareva (Ebreju autonomais apgabals)|Lazareva]], [[Amūras apgabals]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, ģeogrāfs
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksejs Ušakovs<br />Praskovja Lukina
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Irina Ušakova
|          bērni = Maola
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Georgijs Ušakovs''' ({{val|ru|Георгий Алексеевич Ушаков}}; dzimis {{dat|1901|01|30}},<ref>[https://bounb.ru/ebibl/history-eao/ushakov83?showall=1&template=accessibility Биробиджанская областная универсальная научная библиотека им. Шолом-Алейхема. Коллекция «Георгий Ушаков (1901—1963)»]</ref> miris {{dat|1963|12|3}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[polārpētnieks]] un [[ģeogrāfs]].

'''Waldheim''' var būt:

rakstā (18. gadsimts). Apvilktas sūtras 2.1, 2.2, 2.4 and 2.5, kuras ietver komnetāri (''bhasya'').]]
'''Jogas sūtras''' ({{val|sa|योगसूत्र}}) ir [[Rādža joga]]s pamatteksts, kas sastāv no četrās sadaļās apkopotām 196 [[sūtra|sūtrām]] jeb aforismiem. Par tā autoru uzskata [[Pataņdžali]].

{{BioTakso infokaste
| attēls        = Benny_Trapp_Anguis_cephallonicus.jpg
| att_nosaukums = 
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis cephalonnica
| suga_lv       = Peloponēsas glodene
|      binomial = Anguis cephalonnica <small>([[Franz Werner|Werner]], 1894)</small>
| kategorijas   = nē
|     izplatība = 
}}

'''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums = Estragons
|         binomial = Artemisia dracunculus
|           autors = L.
|           attēls = Estragon 1511.jpg
|       att_izmērs = 
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta 
|    nodalījums_lv = Segsēkļi 
|            klase = Magnoliopsida 
|         klase_lv = Divdīgļlapji 
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda 
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta 
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|             suga = A. dracunculus
|          suga_lv = Estragons
|      kategorijas = nē
}}

'''Eifela stāvs''' ('''D<sub>2</sub>ef''') ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas [[Vidusdevons|vidusdevona]] vienībām. Nogulumi ir veidojušies Eifela [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetā]] 393,3—387,7 miljonu gadu intervālā starp [[Apakšdevons|apakšdevona]] [[Emsas stāvs|emsas]] un vidusdevona [[živetas stāvs|živetas]] [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetiem]]. Paralēli eifela stāvam tiek lietots nosaukums [[kuvenas stāvs]], kas sinonīms ir tikai daļēji, jo apakšējā robeža abiem stāviem ir atšķirīga.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Anna Irbe
|     vārds_orig = 
|         attēls = Irbe Anna.PNG
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Dzērbenes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Indija|Tamilnāda|Tirupatura}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Misionāre
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Kārlis Irbe (1861—1934)]], Lūcija
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Kaļitajevs
|          bērni = Viktors, [[Kirils Irbe]]
|     alma_mater = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Anna Irbe''' (dzimusi {{dat|1890|9|19}}, mirusi {{dat|1973|2|13}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[luterāņi|luterāņu]] [[misionāre]] [[Indija|Indijā]], piedalījās [[tamili|tamilu]] Evaņģēliski luteriskās baznīcas izveidošanā.<ref name="lat">{{LAT e|3|80}}</ref>

{{Citas nozīmes|personu, kas nodarbojas ar zveju|zvejnieks (nozīmju atdalīšana)|zvejnieks}}

{{commonscat|Liquidators|Černobiļas AES katastrofas seku likvidētāji}}
[[Kategorija:Kodolkatastrofas]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{cita nozīme|kosmisko zondi|astronomu|Džovanni Kasīni}}
{{novecojis}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Cassini''
| Nosaukums_orig         = 
| Attēls                 = Cassini Saturn Orbit Insertion.jpg
| Attēla_izmērs          = 276px
| Att_virsraksts         = 
| KA_veids               = [[Saturns (planēta)|Saturna]] orbitālais aparāts
| Bāzes platforma        = 
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = 
| Operators              = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'', ''[[Reaktīvās kustības laboratorija|JPL]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = 
| Starta_gads            = 1997
| Starts                 = {{dat|1997|10|15|SK}} 08:43:00 ''[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Titan IV]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-40''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       = 
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 
| Beigu_gads             = 2017
| Beigu_datums           = {{dat|2017|9|15|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 19 gadi 335 dienas
| NSSDC_ID               = 
| NSSDC_ID 2             = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 
| Sausmasa               = 2523 kg
| Pilna_masa             = 5712 kg
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = 
| Centr_ķermenis_parādīt = 
| Orbītas_piezīmes       = 
| Orbītas_veids          = 
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 
| Periapsīda             = 
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| Programma              = 
| KA_iepr                = 
| KA_nāk                 = 
}}

'''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Pfefferröhrling Chalciporus piperatus.jpg
| att_nosaukums=Piparu rubīnbekas Vācijā
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Chalciporus
| ģints_lv =Rubīnbekas
| suga =C. piperatus
| suga_lv =Piparu rubīnbeka
| binomial =Chalciporus piperatus
| kategorijas =nē
}}

''Pamatraksts: [[Francijas prezidenta vēlēšanas]]''

'''Aidaho Universitāte''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''University of Idaho'') ir vecākā publiskā universitāte [[Aidaho]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā atrodas štata ziemeļu centrālajā daļā [[Moskova]]s pilsētā.

— īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
'''Pseidonīms''' ({{val-el2|pseudos}} — ‘izdoma’, ''onoma'' — ‘vārds’)<ref name="mlv">L. Timofejevs, N. Vengrovs. Mazā literatūrzinātnes terminu mārdnīca, Rīga: Liesma, 1965. gads, 217.—218. lpp.</ref> ir izdomāts vārds vai [[uzvārds]], ar ko [[rakstnieks|rakstnieki]], [[žurnālists|žurnālisti]] paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Nereti pseidonīmus pieņem arī [[aktieris|aktieri]], [[mākslinieks|mākslinieki]], kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.

'''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ziemeļtanimass
|attēls                 = 
|attēla_platums         = 
|paraksts               = 
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =47 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =30 |lon_sec = 
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 80
|platums                = 
|platība                = 
|kalns                  = [[Krutojrogs]]
|augstums               = 6025
|pilsētas               = 
|kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļtanimass''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Танимаси Шимолӣ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Izvietojusies Pamira vidusdaļā [[kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]], stiepjas 80 km garumā rietumu—austrumu virzienā no [[Fedčenko šļūdonis|Fedčenko šļūdoņa]] līdz [[Zulumarts|Zulumarta]] grēdas dienvidu galam. Uz ziemeļiem no Ziemeļtanimasa atzarojas Kizkurganas un Balandkiikas grēdas, dienvidos Naļivkina šļūdonis to šķir no {{nobr|25 km}} garās paralēlās Arala grēdas.

ziemeļdaļā]]
'''Pakledus''' ir peldošs [[jūra]]s [[ledus]], kas veidojies, sasalstot jūras ūdenim, pastāvējis ne mazāk kā divu gadu ciklus un sasniedzis vismaz {{nobr|3 m}} biezumu. Sastopams galvenokārt [[Arktika|Arktikā]] ([[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļdaļā) un [[Antarktika|Antarktikā]] ([[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]]). Arktikā pakledus aizņem 10 līdz 13 miljonus kvadrātkilometru, Dienvidu okeānā, atkarībā no gadalaika — 4 līdz 20 miljonus kvadrātkilometru.

{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

'''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

{{infokaste+}}
'''Džons Makloskijs''' ({{val-en|John McCloskey}}) ir Ziemeļīrijas [[ģeofizika]]s profesors [[Olsteras universitāte|Olsteras universitātē]].

[[Kategorija:Vikiekspedīcijas]]

'''Rožu kvarcs''' ({{val|en|rose quartz}}) — maigs sārts [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Rožu kvarca krāsa var būt no bāli sārtas līdz sarkanīgi rozā. Visbiežāk rožu kvarcu atrod masīvā veidā — no ļoti sīkiem [[kristāls|kristāliņiem]] sastāvošu — tāpēc tas ir daļēji caurspīdīgs. Visbiežāk atrod [[pegmatīts|pegmatītos]].

{{BioTakso infokaste
|           attēls = 2011 Trampeltier 1528.JPG
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|     apakškārta =Tylopoda
| apakškārta_lv=Biezpēdaiņi
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|    apakšdzimta = Camelinae
|  apakšdzimta_lv=Kamieļu apakšdzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|         suga = Camelus bactrianus
|         suga_lv = Divkupru kamielis
|         binomial = Camelus bactrianus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

{{Commonscat|Victims of aviation accidents or incidents}}

'''Mellers''' (no {{val-da|Møller}} — [[dzirnavnieks]]) var būt:

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Mazmeldri|autors=|binomial=Trichophorum|att_nosaukums=[[Alpu mazmeldrs]] (<i>Trichophorum alpinum</i>)|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Trichophorum alpinum Kiiminki, Finland 16.06.2013.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Trichophorum|sinonīmi=}}'''Mazmeldri''' ({{val-la|Trichophorum}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] un [[Eirāzija|Eirāzijas]] cirkumboreālajos apgabalos, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kā arī [[Andi|Andu]] un tropiskajos [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijas]] kalnos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=133521|title=Trichophorum in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-04}}</ref>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Manatee.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Sirenia
| kārta_lv=Sirēnas
| kārta_r=Sirēnas (zīdītāji)
| dzimta=Trichechidae
| dzimta_lv=Lamantīnu dzimta
| ģints =Trichechus
| ģints_lv=Lamantīni
| suga=Trichechus manatus
| suga_lv=Vestindijas lamantīns
| binomial=Trichechus manatus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība=

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akuminīts
|attēls=
|klase=Halīds
|ŠtruncaID=3/C.01-20
|ķīm_formula=SrAlF<sub>4</sub>(OH)·(H<sub>2</sub>O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, rentgenstaros kļūst dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Dipiramidāli kristāli ar asiem galiem, atgādina šķēpa uzgali, līdz 1 mm
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.451 n<sub>β</sub> = 1.453 n<sub>γ</sub> = 1.462 - 1.463
|pleohroisms=
|blīvums=3,295
}}
__NOTOC__

'''LOL''' ({{val|en|laughing out loud}}, ''laugh out loud'' — ‘skaļi smejos’) ir bieži sastopams elements [[internets|interneta]] [[slengs|slengā]].

{{cita nozīme|valsti|Romas Katoļu baznīcas jurisdikciju|Svētais Krēsls}}
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vatikāna Pilsētvalsts
|        vietējais_nosaukums = ''Stato della Città del Vaticano''
|           valsts_nosaukums = Vatikāns
|           karoga_nosaukums = Vatikāna karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Vatican City - 2001 version.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Vatikāna ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Vatican City.svg
|symbol_type              = Ģerbonis

]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

{{Citas nozīmes|dokumenta veidu|Baltā grāmata (nozīmju atdalīšana)|Baltā grāmata}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =Ecomare - bruinvis Michael in 2015 (bruinvis-michael2015-9313-sw).jpg
| att_izmērs = 260px
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Cetacea
| kārta_lv=Vaļveidīgie
| dzimta=Phocoenidae
| dzimta_lv=Cūkdelfīnu dzimta
| ģints = Phocoena
| ģints_lv = Cūkdelfīni
| suga = Phocoena phocoena
| suga_lv = Cūkdelfīns
| binomial=Phocoena phocoena <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
| izplatība =

{{citas nozīmes|Daugavas pieteku|Sarja|Sarja}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Jūlijs Smarods
|     vārds_orig = 
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = foto no LU Muzeja krājuma
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Jaunrozes pagasts]], "Jaunmelnupes" 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = Pēteris Smarul, Anna Ilze Smarul, dzimusi Kļaviņa
|          brāļi = Alfrēds, Rūdolfs
|          māsas = Marta
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = mikoloģija, fitopatoloģija, augu aizsardzība
|          grāds =  
|   darba_vietas = Latvijas Augu aizsardzības institūts
|     akad_amats = 
|     alma_mater = Autodidakts
|    pasniedzēji = 
|      skolnieki = [[Edgars Vimba]]
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks (1955)
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Jūlijs Smarods''' (1884—1956) bija latviešu [[Mikoloģija|mikologs]], [[Fitopatoloģija|fitopatologs]], [[augu aizsardzība]]s speciālists. Aprakstījis vairāk kā 30 zinātnei jaunu sēņu sugu, pētījis un apkopojis datus par Latvijā sastopamajām rūsas sēnēm, himēnijsēnēm, peronosporāļu, piknīdīju, melanokonāļu, hifomicetāļu, asku sēnēm. Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Pulverveida vara(II) oksīds <br><br><span style="color:#C0C0C0; background-color:#C0C0C0;">__</span> [[varš|Cu]]<sup>2+</sup> &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<span style="color:#EE0000;background-color:#EE0000;">__</span> [[skābeklis|O]]<sup>2-</sup>
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1026&nbsp;°C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu 
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]<br />[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]<br />[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

[[File:Zangezi.jpg|thumb|[[Veļimirs Hļebņikovs|Veļimira Hļebņikova]] grāmta ''Zangezi'' (1922).]]
'''Zaums''' ({{val|ru|за́умь}}, arī {{val|ru|зау́мный язык}}) ir literārs paņēmiens, kad notiek atteikšanās no dažiem vai visiem dabiskas [[Valoda|valodas]] elementiem, tos aizstājot ar citiem elementiem vai konstrukcijām, kas konceptualizējami kā analoģiski valodas elementi.<ref>Литературная энциклопедия 1929—1939. — М.: 1987</ref> Zauma elementus izmantoja tādi krievu [[Dzejnieks|dzejnieki]] [[Futūrisms|futūristi]] kā [[Veļimirs Hļebņikovs]] un [[Aleksejs Kručonihs]]. Zaums nav jāsaprot kā atteikšanās no jēgas vispār (vai kā dažu [[Runas traucējumi|runas traucējumu]], piemēram, [[šizofāzija]]s, imitēšana): valodas elementu aizstāšana ļauj [[Autors|autoram]] piešķirt kādu nozīmi valodā trūkstošām skaņas sistēmām un [[Vārds|vārdu]] savienojumiem, bet lasītājam — šo (vai kādu citu) nozīmi uztvert. Taču precīzi formulēt zauma valodas konstrukcijās ietverto saturu ir grūti, bieži tas pat vispār nav iespējams, un tādēļ, kā uzskata šo paņēmienu izmantojošie autori, lasītāja saskarsmē ar zauma tekstu [[Emocijas|emocionāli]] [[Intuīcija|intuitīvā]] [[uztvere]] ņem virsroku pār [[Racionalitāte|racionālo]]. Tādēļ [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Filoloģija|filologs]] [[Džeralds Janečeks]] ({{val|en|Gerald Janeceek}}) zauma valodu uzskata par valodu ar nenoteiktām nozīmēm. 

'''Daļskaitlis''' ir [[skaitlis]], kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, <math>\tfrac{1}{4}</math>, <sup>1</sup>{{Unicode|&#8260;}}<sub>4</sub> vai 1/4. Virs [[daļsvītra]]s esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

'''Ģeometrisks ķermenis''' ir [[telpa]]s tilpuma daļa, kas ir norobežota no apkārtējās telpas ar ģeometriskā ķermeņa virsmu.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kakodila struktūrformula <br /><br />Kakodila molekulas modelis
|       citi nosaukumi =dikakodils, tetrametildiarsīns
|           CAS numurs = 471-35-2
|      ķīmiskā formula = C<sub>4</sub>H<sub>12</sub>As<sub>2</sub>
|              molmasa = 209,983
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = -5&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 163&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Kakodils''' ({{val-el2|kakos}} — 'slikts' + ''hylē'' — 'viela'), saukts arī par '''dikakodilu''' jeb '''tetrametildiarsīnu''', ir indīgs eļļains šķidrums ar ārkārtīgi pretīgu, ķiplokiem līdzīgu smaku. Kakodils pieder pie [[arsēnorganiskie savienojumi|arsēnorganiskajiem savienojumiem]] — [[arsīns|arsīna]] jeb arsēnūdeņraža atvasinājumiem. Sausā gaisā tas pats no sevis aizdegas.

{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms fon Rezons
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm von Raison''
|         attēls = Friedrich Wilhelm von Raison.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Koburga]], <br />(tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1791
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava}}<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = valsts ierēdnis, zinātnieks
|        dzimums = 
|         vecāki = Žans Ferdinands Rezons, Šarlote Badona
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

[[Kategorija:Enciklopēdijas]]
[[Kategorija:Tīmekļa vietnes]]

{{Artikulācijas vieta}}

[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

{{Līdzīgs|Vienradzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vienradzis
| abbreviation = Mon
| name_latin = Monoceros
| RA = 7
| dec = -5
| areatotal = 482
| arearank = 35. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Mon''
| starmagnitude = 3,93
| neareststarname = 
| stardistance = 
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers = 
| bordering = [[Lielais Suns]]<br />[[Mazais Suns]]<br />[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]<br />[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]<br />[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]<br />[[Orions]]<br />[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe ]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 75
| latmin = 85
}}

{{Commonscat|Female musicians from Azerbaijan|Azerbaidžānas mūziķes}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pludmales patruļa
| attēls = Baywatch poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Baywatch''
| žanrs = komēdija, asa sižeta filma
| režisors = [[Sets Gordons]]
| producents = * [[Aivans Raitmans]]
* [[Maikls Berks]]
* [[Duglass Švarcs]]
* [[Gregorijs Dž. Bonans]]
* [[Bo Flinns]]
| scenārija autors = * [[Deimiens Šenons]]
* [[Marks Svifts]]
| galvenajās lomās = * [[Zaks Efrons]]
* [[Prijanka Čopra]]
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Aleksandra Dadario]]
| mūzika = [[Kristofers Lennerts]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Vinson Pictures]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Contrafilm]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''[[Seven Bucks Productions]]''
* ''[[Flynn Company]]''
| izplatītājs = ''Paramount Pictures''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|5|13|Maiami|2017|5|25|ASV|}}
| ilgums = 121 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/baywatch-2017|title=Baywatch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 12, 2019|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430215934/http://www.bbfc.co.uk/releases/baywatch-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=baywatch.htm|title=Baywatch (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 12, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|177,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Pludmales patruļa"''' ({{val|en|Baywatch}}) ir 2017. gada asa sižeta komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma seriālu. Filmas režisors  ir [[Sets Gordons]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Prijanka Čopra]], [[Dveins Džonsons]] un [[Aleksandra Dadario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|5|13||bez}} Maiami.

{{Citas nozīmes|automašīnu ražotāju|Fords|Fords}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Ford Motor Company
| Uzņēmuma_veids      = [[publiska kompānija]]
| Logo                = 
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1903|6|16}}
| Sēdeklis            = {{vieta|ASV|Mičigana|Dīrborna}}
| Vadība              = Viljams C. Fords, jaunākais (direktoru padomes priekšsēdētājs)<br />Alans R. Malalijs (prezidents)
| Darbinieku_skaits   = 164,000 <small>(2010)<ref name="10K">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/37996/000115752311001210/a6622311.htm|title=2010 Form 10K, Ford Motor Company|publisher=United States Securities and Exchange Commission}}</ref>
| Apgrozījums         = {{increase}}$128,954 miljardi <small>(2010)<ref name="10K" />
| Bilance             = 
| Nozare              = [[Autobūve]]
| Produkti            = [[Automobilis|automobiļi]]<br />auto rezerves daļas
| Mājaslapa          = [http://www.ford.com Ford.com]
}}

'''Taisnleņķa trijstūris''' ir [[trijstūris]], kuram viens no [[leņķis|leņķiem]] ir [[taisns leņķis|taisns]] jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par [[katete|katetēm]], bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par [[hipotenūza|hipotenūzu]]. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc [[Pitagora teorēma]]s.

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Terres australes et antarctiques françaises
|    pilnais_valsts_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes
|            valsts_nosaukums = French Southern and Antarctic Lands
|               karoga_attēls = Flag_of_the_French_Southern_and_Antarctic_Lands.svg
|            karoga_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemju karogs
|              ģerboņa_attēls = Francuskie terytoria południowe godlo2.png
|           ģerboņa_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemju ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px<!-- Pārsvarā ģerboņa izmēri ir lielāki -->
|                 valsts_moto = ''"Liberté, Égalité, Fraternité"''
|                valsts_himna = ''[[Marseljēza|La Marseillaise]]''
|               kartes_attēls = TAAF-fr.png
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Portofransē]]
| latd=49 | latm=21 | latNS=S | longd=70 | longm=13 | longEW=E <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = 
|              valsts_valodas = [[Franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas = 
|        etniskās_grupas_gads = 
|              valsts_iekārta = 
|        valsts_galvas_tituls = [[Francijas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Prefekts
|               valsts_galva2 = Sesils Poco di Borgo<!-- Cécile Pozzo di Borgo -->
|       valsts_galvas_tituls3 = 
|               valsts_galva3 = 
|        neatkarības_iegūšana = [[Francijas aizjūras teritorija]]
|         neatkarības_piezīme = 
|                    dibināta = 
|        neatkarības_notikums = nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1955]].g.
|       neatkarības_notikums2 = 
|         neatkarības_datums2 = 
|          iestāšanāsESdatums = 
|                 platība_km2 = 439 781
|               platība_rangs = 
|              procenti_ūdens = 
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = nav patstāvīgi iedzīvotāji
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 
|                     IKP_PPP = 
|                IKP_PPP_gads = 
|               IKP_PPP_rangs = 
|          IKP_PPP_per_capita = 
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 
|                         HDI = <!-- {{palielinājās}} -->
|                    HDI_gads = 
|              HDI_kategorija = <!-- <font color=#FFCC00>vidējs</font> VAI <font color=#009900>augsts</font> -->
|                   HDI_rangs = 
|                        Gini = 
|                   Gini_gads = 
|             Gini_kategorija = 
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = 
|                  utc_offset = +4 ([[Krozē salas]], [[Izklaidus salas]])<br />[[UTC]]+5 ([[Kergelēna arhipelāgs]],<br />[[Amsterdama (sala)|Amsterdama]], [[Sentpola (sala)|Sentpola]])<br />[[UTC]]+10 ([[Adelijas Zeme]])
|              laika_zona_DST = 
|              utc_offset_DST = 
|                      domēns = .tf
|              tālsarunu_kods = 
|                    piezīmes = 
|                iso_kods_num = 260 	
|              iso_kods_alfa2 = TF
|              iso_kods_alfa3 = ATF 	
}}
'''Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes''' ({{val|fr|Terres australes et antarctiques françaises}}, saīsināti ''TAAF'') ir [[Francija]]s aizjūras teritorija [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienviddaļā un [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Teritorija bieži tiek saukta arī par '''Francijas Dienvidjūru Zemēm''' ({{val|fr|Terres australes françaises}}), lai izslēgtu starptautiskās sabiedrības neatzītās Francijas pretenzijas Antarktīdas [[Adelijas Zeme|Adelijas Zemē]].

{{Citas nozīmes|zvaigznājs|Auns|Auns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Auns
| abbreviation = Ari
| name_latin = Aries
| RA = 3
| dec = +20
| areatotal = 441
| arearank = 39. vieta
| numbermainstars = 3, 10
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Hamals
| starmagnitude = 2,
| neareststarname = Tīgārdena zvaigzne
| stardistance = 12,6
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]<br />[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]<br />[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]<br />[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]<br />[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Sugdas vilojats
|official_name=''Вилояти Суғд''
|settlement_type= vilojats
|image_skyline = 
|image_caption = 
|image_flag = 
|image_shield = 
|shield_size = 75px
|image_map = Sughd Province in Tajikistan.svg
|map_caption = Novietojums Tadžikistānā
|image_map1 = 
|map_caption1 = 
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{TJK}}
|subdivision_type1=
|subdivision_name1=
|seat_type=Centrs
|seat = [[Hudžanda]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = {{dat|1939}}
|official_language = 
|parts_type = Administratīvais<br/>iedalījums
|parts=4 pils., 14 raj.
|p1=[[Bustona]]
|p2=[[Hudžanda]]
|p3=[[Istiklola]]
|p4=[[Kairokuma]]
|p5=<hr/>
|p6=[[Ainī rajons]]
|p7=[[Aštas rajons]]
|p8=[[Gafurovas rajons]]
|p9=[[Gončī rajons]]
|p10=[[Džabora Rasulova rajons]]
|p11=[[Isfaras rajons]]
|p12=[[Istaravšanas rajons]]
|p13=[[Kalnu Mastčohas rajons]]
|p14=[[Konibodomas rajons]]
|p15=[[Mastčohas rajons]]
|p16=[[Pandžakentas rajons]]
|p17=[[Spitamana rajons]]
|p18=[[Šahristonas rajons]]
|p19=[[Zafarobodas rajons]]
|area_total_km2 = 25400
|total_type=
|population_total = 2409900
|population_as_of = 2014
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[tadžiki]], [[uzbeki]]
| population_density_km2   = auto
|website= {{url|http://www.sugd.tj/}}
|footnotes = 
}}
'''Sugda''' vai '''Sugdas vilojats''' ({{val|tg|Вилояти Суғд}}) ir viena no [[Tadžikistāna]]s pirmās pakāpes administratīvajām vienībām. Izvietojusies valsts ziemeļdaļā, aizņemot daļu no [[Fergānas ieleja]]s ziemeļos un [[Hisora Alajs|Hisora Alaja]] grēdas dienviddaļā.<ref>{{PZT|443|Ļeņinabadas apgabals}}</ref> Dienvidos robežojas ar Tadžikistānas [[republikas pakļautības rajoni]]em, rietumos — ar [[Uzbekistāna]]s [[Džizahas vilajets|Džizahas]] un [[Sirdarjas vilajets|Sirdarjas]] vilajetiem, ziemeļos — ar [[Taškentas vilajets|Taškentas vilajetu]], austrumos — ar [[Namanganas vilajets|Namanganas]] un [[Fergānas vilajets|Fergānas]] vilajetiem un [[Kirgizstāna]]s [[Batkenas apgabals|Batkenas apgabalu]]. Sugdai ir trīs [[eksklāvs|eksklāvi]] kaimiņvalstu teritorijā — divi Kirgizstānā un viens Uzbekistānā. Apgabala centrs un lielākā pilsēta ir [[Hudžanda]]. Iedzīvotāju lielākā daļa ir [[tadžiki]] (67,7%), [[uzbeki]] (29,1%), kā arī [[krievi]] (1,3%), [[kirgīzi]] u.c.

'''Uzbeku haniste''' ({{val|uz|Oʻzbek ulusi, Oʻzbek xonligi}}, 1428—1468) bija [[Zelta Orda]]s sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta [[valsts]], kas atradās mūsdienu [[Uzbekistāna]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad [[Tjumeņa]]), pēc tam [[Siganaka]] tagadējā [[Kizilordas apgabals|Kizilordas apgabalā]].
 
== Vēsture ==
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta Ordas hana [[Uzbeghans|Uzbeghana]] vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī [[Kazaņas haniste]] (1438), [[Krimas haniste]] (1441), [[Nogaju Orda]] (pēc 1440. gada), [[Kazahu haniste]] (1465), [[Astrahaņas hani]]ste (1466).

{{Enciklopēdisks stils}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Hiphopa dejas''' ir ielu deju stils, kas galvenokārt tiek izpildīts [[Hiphops|hiphopa]] mūzikas pavadījumā vai ir attīstījies kā daļa no hiphopa kultūras.

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Ruslana
| Attēls = Ruslana Eurovision 2005 final.jpg
| Att_izm = 200 px
| Fons = solists
| Dz_vārds = Ruslana Ližičko
| Dzimis = {{dat|1973|5|24}}
| Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ļviva|td=Ukraina}}
| Instrumenti = balss
| Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[deju mūzika]], [[etniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, dejotāja, producente, komponiste
| Gadi = [[1996]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[EMI]]
| Mlapa = [http://www.ruslana.ua ruslana.ua]
| Dzimums = S
}}

{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Ufas dzelzceļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Өфө тимер юл күпере''
|attēls               = Ufa river view.JPG
|attēla paraksts      = 
|karte                = 
| plat_d = 54 | plat_m  = 43 | plat_s = 05 | plat_NS = N
| gar_d  = 55 | gar_m   = 54 | gar_s  = 28 | gar_EW  = E
|kartes_paraksts      = 
|karte_alt_teksts     = 
|alt_karte            = 
|reljefa_karte        = 
|kartes_izmērs        = 
|oficiāl nosaukums    = 
|transporta veids     = dzelzceļš
|šķērso               = [[Belaja]]
|atrašanās vieta      = {{flaga|Krievija}}[[Ufa]]
|apkalpo              = 
|arhitekts            = Nikolajs Beļeļubskis
|tilta tips           = balstu
|materiāli            = [[dzelzs]]
|posmu skaits         = 
|balstu skaits        = 
|posma garums         = 640[[metri|m]]
|garums               = 
|platums              = 
|augstums             = 
|maksimālā slodze     = 
|klīrenss             = 
|transporta plūsma    = 
|pamatakmens          = 
|celtniecība          = 1886
|atklāts              = 1888
|iepriekšējais tilts  = 
|nākamais tilts       = 
|sabruka              = 
|tika nojaukts        = 
|izmaksas             = 
|citas daļas          = 
}}

{{Atsauces+}}

'''Tenisons''' var būt:

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Emsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ems
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Eems
| attēls            = 2013-05-03_Fotoflug_Nordholz_Papenburg_HP_2298.JPG
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Emsa pie Pāpenburgas
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = [[Teitoburgas Mežs]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Dollarta līcis]]/[[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=28 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=07 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{GER}}, {{NED}}
| garums            = 371
| iztekas_augstums  = 135
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 
| caurtece          = 125
| gada_notece       = 
| baseins           = 12 510
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

'''Novērošana''' ir konkrētas [[persona]]s apkārtējās pasaules uztveršana un atcerēšanās. Novērošanas procesā parasti tiek veikti '''novērojumi'''. Novērošanas procesā var izšķirt trīs daļas: [[uztvere|uztveršanu]], [[filtrācija|filtrēšanu]] un [[atmiņa|iegaumēšanu]].

[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Malaizija]]
[[Kategorija:Malaizija]]

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>4</sub>CH<sub>3</sub>
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=69&nbsp;°C
}}

{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">1</span><span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. janvāris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">2</span><span style="color:white">0</span>
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. janvāris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">3</span><span style="color:white">0</span>
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. janvāris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">4</span><span style="color:white">0</span>
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. janvāris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">5</span><span style="color:white">0</span>
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|<span style="color:red">31</span>]]
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">5</span><span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. februāris|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">6</span><span style="color:white">0</span>
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. februāris|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">7</span><span style="color:white">0</span>
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. februāris|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">8</span><span style="color:white">0</span>
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. februāris|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">9</span><span style="color:white">0</span>
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. februāris|<span style="color:red">29</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">10</span>
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. marts|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">11</span>
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. marts|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">12</span>
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. marts|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">13</span>
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. marts|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">14</span>
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
|
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">14</span>
| 
| 
| 
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. aprīlis|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">15</span>
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. aprīlis|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">16</span>
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. aprīlis|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">17</span>
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. aprīlis|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">18</span>
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">18</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. maijs|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. maijs|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">19</span>
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. maijs|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">20</span>
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. maijs|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">21</span>
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. maijs|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">22</span>
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. maijs|<span style="color:red">30</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">23</span>
| [[31. maijs|31]]
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">23</span>
| 
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. jūnijs|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">24</span>
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. jūnijs|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">25</span>
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. jūnijs|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">26</span>
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. jūnijs|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">27</span>
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
| 
| 
| 
| 
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
|
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">27</span>
| 
| 
| 
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. jūlijs|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">28</span>
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. jūlijs|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">29</span>
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. jūlijs|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">30</span>
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. jūlijs|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">31</span>
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|<span style="color:red">31</span>]]
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:#008000">31</span>
|
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. augusts|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">32</span>
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. augusts|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">33</span>
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. augusts|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">34</span>
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. augusts|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">35</span>
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. augusts|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">36</span>
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">36</span>
| 
| 
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. septembris|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">37</span>
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. septembris|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">38</span>
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. septembris|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">39</span>
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. septembris|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">40</span>
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">40</span>
| 
| 
| 
| 
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. oktobris|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">41</span>
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. oktobris|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">42</span>
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. oktobris|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">43</span>
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. oktobris|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">44</span>
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|<span style="color:red">30</span>]]
| [[31. oktobris|<span style="color:red">31</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">45</span>
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. novembris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">46</span>
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. novembris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">47</span>
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. novembris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">48</span>
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. novembris|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">49</span>
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">0</span>
|
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">49</span>
| 
| 
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. decembris|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">50</span>
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. decembris|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">51</span>
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. decembris|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">52</span>
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. decembris|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">53</span>
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
| 
| 
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

[[Kategorija:Slimnīcas Latvijā]]
[[Kategorija:Rīga]]

'''Tabūns''' var būt:

'''Prostaglandīni''' ir fizioloģiski aktīvi [[lipīdi]], kam ir [[hormoni]]em līdzīga darbība. Prostaglandīni ir atrodami gandrīz visos cilvēku un dzīvnieku audos. Tie fermentatīvi tiek iegūti no [[taukskābes|taukskābēm]] un tiek pieskaitīti pie eikosanoīdu grupas. Katra prostaglandīna sastāvā ir 20 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Prostaglandīnus sīkāk iedala [[prostaciklīni|prostaciklīnos]] un [[tromboksāni|tromboksānos]]. Prostaciklīni ir spēcīgi asinsvadu paplašinātāji un kavē [[trombocīti|asins plātnīšu]] agregāciju. Tromboksāniem ir pretēja darbība. Abas grupas piedalās [[iekaisums|iekaisuma]] procesā.

]]
'''Zirgi karā''' — zirgu ([[kavalērija]]s, [[Jāšana|jātnieku]]) izmantošana karadarbībā.

'''Renovācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''renovatio'' — atjaunošana) ir uzlabošanas un rekonstrukcijas process, kā arī būves pielāgošana mūsdienu vajadzībām, neizjaucot struktūras integritāti. Parasti izmanto attiecībā uz [[Celtniecība|būvniecības]] jomu.

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Izabella I
| vārds_orģ           = ''Isabella I''
| attēls              = IsabellaofCastile03.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Kastīlijas un Leonas karaliene
| term_sākums         = {{dat|1474|12|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1504|11|26|N}}
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Aragonas, Maļorkas, Neapoles un Valensijas karaliene konsorte
| term_sākums2        = {{dat|1479|1|20|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1504|11|26|N}}
| viceprezidents2     = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = 
| premjers2           = 
| priekštecis2        = 
| pēctecis2           = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1451|4|22}}
| dzim_vieta          = Madrigala de las Altastorresa (''Madrigal de las Altas Torres''), [[Kastīlija un Leona]]<br />([[Kastīlija un Leona]], {{ESP}})
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1504|11|26|1451|4|22}}
| mir_vieta           = [[Medina del Kampo]], [[Kastīlija un Leona]]<br />([[Kastīlija un Leona]], {{ESP}})
| apglabāts           = [[Granadas karaliskā kapela]], [[Granada]], [[Andalūzija]], {{ESP}}
| tautība             = 
| partija             = 
| apvienība           = 
| dinastija           = [[Trastamaru dinastija]]
| tēvs                = [[Huans II]]
| māte                = [[Portugāles Izabella]]
| dzīvesb             = [[Aragonas Ferdinands II|Ferdinands II]]
| bērni               = 7 bērni, to skaitā [[Aragonas Izabella]], [[Aragonas Huans]], [[Huana Trakā]], [[Aragonas Marija]], [[Aragonas Katrīna]]
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = 
| paraksts            = Isabella I of Castile Signature.svg
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Izabella I''' ({{val|es|Isabel I, Ysabel}}; dzimusi {{dat|1451|4|22}}, mirusi {{dat|1504|11|26}}) bija [[Kastīlijas karaliste|Kastīlijas un Leonas]] karaliene.

[[Kategorija:Protestantisms]]

{{nepieciešamas atsauces}}
'''Okeāniskā Zemes garoza''' ir daļa no [[Zeme]]s [[litosfēra]]s, kas atrodas zem [[okeāns|okeāniem]]. Okeāniskā Zemes garoza sastāv galvenokārt no [[mafiskie ieži|mafiskajiem iežiem]] jeb [[sima]]s. Okeāniskā Zemes garoza ir plānāka nekā [[kontinentālā Zemes garoza]] ([[sials]]) - tā parasti ir plānāka par 10 kilometriem. Taču okeāniskā Zemes garoza ir no blīvāka materiāla - vidējais blīvums ir 3,2 - 3,3 g/cm³.

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Nikolajs Frīdrihs fon Korfs
|          vārds_orig = ''Nikolaus Friedrich von Korff''
|              attēls = Nikolay Andreevich Korff (Russian portraits, Vol.4, Num.157) - retouched.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1710
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Priekule]]s muiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1766
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|        nodarbošanās = virsnieks, ierēdnis
|            paraksts = 
|            piezīmes =
|         kategorijas =    
}}

'''''ESCP Business School''''' ({{val|fr|École supérieure de commerce de Paris}}) ir [[Eiropa]]s biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas [[Parīze|Parīzē]], [[Londona|Londonā]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Madride|Madridē]] un [[Turīna|Turīnā]]. ''ESCP'' dibināta 1819. gadā un ir visvecākā biznesa skola pasaulē.<ref name="generation-europe.eu">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf |title=Focus On - Generation Europe Foundation - Business schools and career opportunities |access-date={{dat|2013|09|17||bez}} |archive-date={{dat|2013|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130921053937/http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130921053937/http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf |date={{dat|2013|09|21||bez}} }}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Asteroīdu pilsēta
| operators = 
| attēls = Asteroid-City-plakats.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * Vess Andersons
* [[Stīvens Raless]]
* [[Džeremijs Dosons]]
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Stīvens Pārks]]
* [[Ruperts Frends]]
* [[Maija Hoka]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Hongs Čau]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Margota Robija]]
* [[Tonijs Revolori]]
* [[Džeiks Raians]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Asteroid City''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2023|6|7|Latvija|2023|6|16|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14230388/|title=Asteroid City (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Asteroīdu pilsēta"''' ({{Val|en|Asteroid City}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeisons Švarcmans]], [[Skārleta Johansone]], [[Toms Henkss]], [[Džefrijs Raits]], [[Tilda Svintone]], [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Adriens Brodijs]], [[Līvs Šreibers]], [[Houpa Deivisa]], [[Stīvens Pārks]], [[Ruperts Frends]], [[Maija Hoka]], [[Stīvs Karels]], [[Mets Dilons]], [[Hongs Čau]], [[Vilems Defo]], [[Margota Robija]], [[Tonijs Revolori]], [[Džeiks Raians]] un [[Džefs Goldblūms]].

{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= Elfidiīda ''[[Elphidium macellum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = 
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|         binomial = Elphidiidae <small>Galloway, 1933</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība = 
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Elphidiinae}}
* {{TaksoSaite|Faujasininae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Elfidiīdas''' (''Elphidiidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1933. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] elfidiīdas ir zināmas no [[paleocēns|paleocēna stāva]] [[Paleogēns|paleogēnā]] līdz mūsdienām.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig = 
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946) 
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts = 
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

'''Eseja''' ({{val|en|essay}}, cēlies no {{val|fr|essai}} — 'izmēģinājums, pārbaude') ir neliela apjoma [[proza]]s darbs, kurā pausta attieksme pret kādu [[literatūra]]s vai [[māksla]]s parādību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|edition=trešais|year=2007|publisher=[[Jumava]]|isbn=978-9984-38-332-3|page=206}}</ref> Tā ir mākslinieciski kritiska, publicistiska apcere par kādu zinātnisku, filozofisku, publicistisku, īpaši par literatūras un mākslas problēmu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Eseja var būt arī īss analītisks pārskats vai izskaidrojošs, interpretējošs pētījums par kādu vēsturisku tēmu vai problēmu.

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tv
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1996
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = .TV Korporācija ([[VeriSign]] [[uzņēmums]])
|sponsors              = [[Tuvalu]] valdība
|domātais-pielietojums = Ar [[Tuvalu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek tirgots kā [[televīzija]]s un [[video]] mājas lapu domēns, bet var tikt izmantot jebkuram mērķim
|ierobežojumi          = Nav 
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus. Daži otrā līmeņa domēni, tādi kā '''.gov.tv''' paredzēti [[Tuvalu]] esošajām iestādēm
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = [[UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.verisign.tv/ www.verisign.tv]
|}}

— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

{{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Vikipēdija mongoļu valodā|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[Interneta enciklopēdija]]|valsts=|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2004|4|28||bez}}|valodas=[[mongoļu valoda]]|komerciāla=Nē|reģistrācija=Iespējama|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://mn.wikipedia.org/wiki/}}}}'''Vikipēdija mongoļu valodā''' ([[Mongoļu valoda|mongoļu]]: ''Монгол Википедиа'') ir bezmaksas tīmekļa [[Enciklopēdija|enciklopēdijas]] [[Vikipēdija|Vikipēdijas]] [[Mongoļu valoda|mongoļu valodas]] versija.

{{Himna
|title         = Mana tēvzeme
|image         = 
|caption       = 
|country       = 
|composer      = [[Frīdrihs Paciuss]]
|music_date    = 1848. gads
|author        = [[Kārlis Stalte]]
|lyrics_date   = 1923. gads
|adopted       = 
|until         = 
|sound         = US Navy band - National anthem of Estonia.ogg
|sound_title   = „Manas tēvzemes” instrumentālā versija
}}
'''„Mana tēvzeme”''' ({{val|liv|Min izāmō}}) ir [[līvi|līvu]] tautas himna. Tās vārdu autors ir [[Kārlis Stalte]], kurš dzojoli sarakstīja 1923. gada rudenī, gatavojoties [[Lībiešu karogs|Lībiešu karoga]] atklāšanas svētkiem [[Mazirbe|Mazirbē]]. Mūzikai ņemta Frīdriha Paciusa (''Friedrich Pacius''; 1809—1891) melodija, kas izmantota arī [[Somijas himna|Somijas]] un [[Igaunijas himna]]i.<ref name="himna">{{Tīmekļa atsauce |title= Himna |website= livvones.net |url= http://www.livones.net/lv/libiesi/simboli/himna |accessdate= 2019. gada 2. maijā}}</ref> Himnu pirmo reizi izpildīja 1923. gada 18. novembrī Līvu koris [[Mazirbe|Mazirbē]].

{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               = <br />Nātrija kālija tartrāta struktūrformula<br /><br />Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),<br /> E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC<sub>4</sub>H<sub>4</sub>O<sub>6</sub>·4H<sub>2</sub>O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75&nbsp;°C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref><br />70-80&nbsp;°C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135&nbsp;°C) (sadalās)<ref name="ppru"/><br />215&nbsp;°C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H<sub>2</sub>O (15&nbsp;°C)<br />630 g/l pie 20&nbsp;°C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

'''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = <span style="line-height:1.33em;">Palestīnas nacionālā administrācija</span>
|        vietējais_nosaukums = <span style="line-height:1.33em;"><big>السلطة الفلسطينية</big><br/>''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah''</span>
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Palestinian National Authority.svg
|              kartes_attēls = Zones A and B in the occupied palestinian territories.svg
|               valsts_himna = ''[[Fida'i]]''
|admin_center = [[Rāmalla]] {{small|([[Rietumkrasts]])}}
|valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Pagaidu {{small|(pusprezidentāla)}} valdība<ref>Elections have not been held since 2006 ({{cite web |title=The Palestinian Authority |url=http://topics.nytimes.com/topics/reference/timestopics/organizations/p/palestinian_authority/index.html}}).</ref>}}
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Salams Fajads]]
|         iedzīvotāju_skaits = 2 124 515<ref name="Ref_b">{{cite web |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA&nbsp;– The World Factbook |publisher=cia.gov |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|05|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref><sup>c</sup>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 126.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|                    IKP_PPP = $12,79 miljardi<ref name="Ref_b"/>
|              IKP_PPP_rangs = &nbsp;–
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $2900<ref name="Ref_b"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|                  Gini_gads = |Gini_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                       Gini = <!--number only--> |Gini_ref = |                 Gini_rangs = 
|                   HDI_gads = |HDI_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                        HDI = <!--number only--> |HDI_ref = |                  HDI_rangs = 
|       neatkarības_notikums = Dibināta
|         neatkarības_datums = 1994. gada 4. maijs
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS)<ref>According to Article 4 of the 1994 Paris Protocol ([http://www.mfa.gov.il/MFA/Peace+Process/Guide+to+the+Peace+Process/Gaza-Jericho+Agreement+Annex+IV+-+Economic+Protoco.htm]). The Protocol allows the Palestinian Authority to adopt additional currencies. In the [[West Bank]], the [[Jordānijaian dinar]] is widely accepted, while the [[Ēģipteian pound]] is often used in the [[Gaza Strip]].</ref>
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona = &nbsp;
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST = &nbsp;
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num = 
|             iso_kods_alfa2 = 
|             iso_kods_alfa3 = 
|             tālsarunu_kods = {{unbulleted list|+970|+972}}
|                     domēns = {{unbulleted list|[[.ps]]|[[فلسطين.]]}}
|                   piezīmes = 
}}
'''Palestīnas nacionālā administrācija''' ({{val|ar|السلطة الفلسطينية}}, ''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah'') ir autonoma administratīvi teritoriāla vienība, ''de facto'' [[Izraēla]]s valsts protektorāts ar pašpasludinātu centru [[Austrumjeruzaleme|Austrumjeruzalemē]]. Sadalīta divās teritoriālās vienībās: [[Gazas josla|Gazas sektorā]] un [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]].

ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

{{Commonscat|Books by genre}}