{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>4</sub>H<sub>8</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=144-148&nbsp;°C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH<sub>3</sub>COCH(OH)CH<sub>3</sub>) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Feimaņi
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = Krucifikss Feimaņos.jpg
| image_caption = Krucifikss Feimaņos
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Feimaņu pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1752}}
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| area_total_km2 = 
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62617&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 338
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 16
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 02
| longs = 41
| longEW = E
| elevation_m = 165
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4623 Krāce
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dk
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1987
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = DK Hostmaster
|sponsors              = Dansk Internet Forum
|domātais-pielietojums = Ar [[Dānija|Dāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Dānijā
|ierobežojumi          = Nav 
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.dk-hostmaster.dk/index.php?id=188 Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dk-hostmaster.dk/index.php?id=128 Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.dk-hostmaster.dk/ DK Hostmaster]
|}}

ielās]]

{{Mēneši}}
'''Jūnijs''' ({{val|la|Junius}}) ir [[gads|gada]] sestais [[mēnesis]]. Jūnijā ir 30 [[diena]]s. Mēnesis ir nosaukts par godu romiešu dievietei [[Junona]]i, [[Jupiters (mitoloģija)|Jupitera]] sievai. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''ziedu''' vai '''papuves mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sėjinis'' vai ''pūdymo mėnuo'', bet mūsdienās — ''birželis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Jūnijs ir pirmais [[vasara]]s [[mēnesis]]. Jūnijā ir vasaras [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visgarākā un [[nakts]] visīsākā. Ziemeļeiropā sākas baltās naktis, kad visu nakti ir gaišs.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hobits: Negaidīts ceļojums
| attēls                   = The Hobbit- An Unexpected Journey.jpeg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hobbit: An Unexpected Journey''
| žanrs                    = fantāzijas piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Pīters Džeksons]]
| producents               = 
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = 
* [[Ians Makellens]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
* [[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
* [[Ken Stott|Kens Skots]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Ians Holms]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Endijs Serkiss]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[WingNut Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|11|28|[[Velingtona]]s pirmizrāde|2012|12|12|Jaunzēlande}}
| ilgums                   = 169 minūtes<!--Theatrical runtime: 166:00--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''THE HOBBIT – AN UNEXPECTED JOURNEY'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=29 November 2012|accessdate=29 November 2012|archive-date={{dat|2013|01|05||bez}}|archive-url=https://www.webcitation.org/6DRkGHeHv?url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3}}</ref>
| valsts                   = 
* {{NZL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,017 miljardi}}<ref name="AUJ Box Office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hobbit.htm |title=An Unexpected Journey Box Office |publisher=Box Office Mojo |accessdate=2013. gada 4. maijā}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās]]
| nākamā                   = [[Hobits: Smoga posta zeme]]
| imdb                     = 0903624
}}
'''"Hobits: Negaidīts ceļojums"''' ({{val|en|The Hobbit: An Unexpected Journey}}) ir 2012. gada fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]]. Šī ir pirmā daļa filmu triloģijā, kas balstīta uz [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns|Džona Ronalda Rūela Tolkīna]] 1937. gada grāmatu "[[Hobits (grāmata)|Hobits]]". Filmas darbība norisinās [[Viduszeme|Viduszemē]] 60 gadus pirms "[[Gredzenu pavēlnieks (filmu sērija)|Gredzenu pavēlnieka]]" filmu triloģijas sākuma. Filmā burvja Gendalfa nolīgtais [[Hobiti|hobits]] Bilbo Baginss dodas ceļojumā kopā ar trīspadsmit rūķiem.

]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO<sub>3</sub>). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

{{cita nozīme|pilsētu Filipīnās|spāņu šahistu|Luijs Ramiress de Lusena}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lusena
 | official_name            = ''Lucena''
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = New Lucena City Hall.jpg
| image2                   = Quezon Monument in Lucena City.JPG
| image3                   = St. Ferdinand Cathedral.jpg
| image4                   = Perez-Park.jpg
| image5                   = Old Manila South Road, QNHS (Lucena, Quezon; 10-09-2022).jpg
| image6                   = 
}}
 | image_caption            = 
 | image_flag               = Flag of Lucena.gif
 | image_seal               = Lucena City Seal.svg
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             = 
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 
 | image_map                = 
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = 
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 33
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1580
 | established_title1       = Pilsēta 
 | established_date1        = 1961
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1991
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 80.21
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 278924
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   = 
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 13 | latm = 56 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4300
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 61
 | website                  = {{URL|http://lucenacity.gov.ph/}}
 | footnotes                = 
}}
'''Lusena''' ({{val|fil|Lungsod ng Lucena}}, {{val|en|City of Lucena}}) ir neatkarīga pilsēta [[Filipīnas|Filipīnu]] vidusdaļā, [[Lusona]]s salas dienvidos pie Ijamas un Dumakaas upju ietekas [[Sibujanas jūra]]s [[Tajabasas līcis|Tajabasas līcī]]. Administratīvi pieskaitīta [[Bikola]]s reģionam un teritoriāli atrodas [[Kesona]]s provinces teritorijā; pilsētā atrodas provinces administratīvās iestādes. Vairums pilsētas iedzīvotāju pieder [[tagali|tagalu]] tautai. Nozīmīgs ekonomikas, transporta, kultūras, izglītības un tūrisma centrs.

[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Zavadzka-Klonovica]]
[[Kategorija:Zavadzka-Klonovica]]

'''Fēlinga šķīdums''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] un [[ketoni|ketonu]] funkcionālo grupu noteikšanai šķīdumā. Metodi 1849. gadā izstrādāja vācu ķīmiķis [[Hermanis Fēlings]].

[[Kategorija:Olbaltumvielas]]

{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
 reliģiskā struktūra pēc apdzīvotām vietām 2002. gadā. [[Musulmaņi]] (zaļā krāsā), [[Pareizticība|pareizticīgie]] (zilā krāsā)]]
'''Islāms Ziemeļmaķedonijā''' ([[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]]: ''Исламот во Македонија'') ir viena no [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijas]] tradicionālajām [[Reliģija|reliģijām]], kas tās teritorijā pastāv kopš 15. gadsimta. Maķedonijas [[musulmaņi]] pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|sunnīti]]. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem Ziemeļmaķedonijā dzīvoja aptuveni 674 000 musulmaņu jeb 33,3 % iedzīvotāju.

{{Mēneši}}
{| class="toccolours" style="float:right; margin-left: 1em; text-align:center;" cellpadding=2 cellspacing=0
|- style="background-color: #ccccff;"
|[[Marts|<<]]
|colspan="5" style="text-align: center;"| '''Aprīlis'''
|[[Maijs|>>]]
|- style="background-color: #ccccff; border: none;"
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Ot
|width="14%"| Tr
|width="14%"| Ce
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Se
|width="14%"| Sv
|-
|        ||        ||        ||[[1. aprīlis|1]]||[[2. aprīlis|2]]||[[3. aprīlis|3]]||[[4. aprīlis|4]]
|-
|[[5. aprīlis|5]]||[[6. aprīlis|6]]||[[7. aprīlis|7]]||[[8. aprīlis|8]]||[[9. aprīlis|9]]||[[10. aprīlis|10]]||[[11. aprīlis|11]]
|-
|[[12. aprīlis|12]]||[[13. aprīlis|13]]||[[14. aprīlis|14]]||[[15. aprīlis|15]]||[[16. aprīlis|16]]||[[17. aprīlis|17]]||[[18. aprīlis|18]]
|-
|[[19. aprīlis|19]]||[[20. aprīlis|20]]||[[21. aprīlis|21]]||[[22. aprīlis|22]]||[[23. aprīlis|23]]||[[24. aprīlis|24]]||[[25. aprīlis|25]]
|-
|[[26. aprīlis|26]]||[[27. aprīlis|27]]||[[28. aprīlis|28]]||[[29. aprīlis|29]]||[[30. aprīlis|30]]||
|- style="background-color: #ccccff;"
{{!}}colspan="7"{{!}}'''[[2010. gads|2010]]'''
|}
'''Aprīlis''' ({{val|la|Aprilis}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] ceturtais [[mēnesis]]. Aprīlis ir viens no četriem mēnešiem, kurā ir 30 dienas. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sulu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sultekis'' vai ''Velyku mėnuo'' bet mūsdienās — ''balandis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

'''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Gregs Raterfords
 |      vārds_orig = ''Greg Rutherford''
 |          attēls = Greg Rutherford Our Greatest Team Parade.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = Gregs Raterfords 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1988|11|17}}
 |         dz_viet = 
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{GBR}}
 |         tautība = 
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=188}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=87}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8,51 m (2014)
 |           PR1_d = [[Tāllēkšana]]
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = 
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
}}
'''Gregorijs Džeimss "Gregs" Raterfords''' ({{val|en|Gregory James "Greg" Rutherford}}; dzimis {{dat|1986|11|17}}) ir britu [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās.

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Tarimas ieplaka
|attēls                 = Wfm tarim basin.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Tarimas ieplakas NASA pavadoņattēls
 | pushpin_map           = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =83|lon_min = |lon_sec = 
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{CHN}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = [[Tjanšans|Tjanšanu]]
|atdala_no              = [[Kuņluņs|Kuņluņa]]
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 1500
|platums                = 600
|platība                = 906 500
|kalns                  = 
|augstums               = 780—1410
|pilsētas               = [[Kašgara]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Tarimas ieplaka''' ({{val|zh|塔里木盆地}}, ''Tǎlǐmù Péndì''; {{val|ug|تارىم ئويمانلىقى}}, ''Tarim Oymanliqi'') vai '''Tarimas līdzenums'''<ref>{{PZT|689|Tarimas līdzenums}}</ref> ir viens no lielākajiem [[beznoteces baseins|beznoteces baseiniem]] pasaulē; atrodas [[Siņdzjana|Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā]] [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] rietumos. Tās platība ir aptuveni {{nobr|906 500 km²}}, no kā lielāko daļu aizņem [[Taklamakans|Taklamakana tuksnesis]], gar malām — grants un oļu nogulu josla. Ieplakas zemākā vieta ir [[Lobnors|Lopnūra]] ezers, kurā ietek [[Tarima]]s upe. Krasi kontinentāls klimats, nokrišņi ap 100 mm gadā. Malās apūdeņojamas [[oāze]]s, lielākā pilsēta — [[Kašgara]].

'''Miesnieki''' ir [[amatnieki]], kas nodarbojas ar [[gaļa]]s sagādi, apstrādi, lopu kaušanu, dīrāšanu un gaļas pārdošanu.<ref name="mw">{{cite web |url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/butcher |title=Merriam-Webster's Dictionary's definition of "butcher"}}</ref> Mūsdienās amats samērā rets. Vēsturiski savus ražojumus miesnieki pārdeva skārņos, par kuru izmantošanu divas reizes gadā bija jāmaksā īpaši nodokļi — [[tirgus nauda]]. Miesnieki piederēja pie pilsētas amatnieku [[aristokrātija]]s.

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Marita Koha
 |      vārds_orig = ''Marita Koch''
 |          attēls = Bundesarchiv Bild 183-1984-0402-025, Marita Koch.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = Marita Koha 1984. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1957|2|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācijas Demokrātiskā Republika|Vismāra}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{flag|Vācijas Demokrātiskā Republika}}
 |         tautība = 
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=171}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=61}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1976}}, {{oss|V=1980}})
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,83 s
 |           PR1_d = [[100 m]]
 |             PR2 = 21,71 s {{icon|er}}
 |           PR2_d = [[200 m]]
 |             PR3 = 47,60 s {{icon|wr-v}}
 |           PR3_d = [[400 m]]
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = s
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = 
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1980|teksts=Maskava 1980}}|400 m}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=1980|teksts=Maskava 1980}}|4×400 m stafete}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1983]]|200 m}}
{{Medal|Gold|[[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1983]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1983]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1983]]|100 m}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[1978. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Prāga 1978]]|400 m}}
{{Medal|Gold|[[1978. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Prāga 1978]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[1982. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1982]]|400 m}}
{{Medal|Gold|[[1982. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1982]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[1986. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Štutgarte 1986]]|400 m}}
{{Medal|Gold|[[1986. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Štutgarte 1986]]|4×400 m stafete}}
}}
'''Marita Koha''' ({{val|de|Marita Koch}}; dzimusi {{dat|1957|2|18}}), bijusi arī '''Marita Koha Meiere''' (''Marita Koch Meier''), ir bijusī vācu [[vieglatlēte]], piedalījusies sprinta distanču sacensībās. Karjeras laikā pārstāvējusi [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātisko Republiku]] (Austrumvāciju), uzstādījusi 16 [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordus]] stadionā un 14 rekordus telpās. Viņai pašlaik pieder arī pasaules rekords 400 m sprintā — {{dat|1985|10|6||bez}} šo distanci veica 47,60 sekundēs.

'''Persona''' ir konkrēts, atsevišķs [[cilvēks]]. Katram indivīdam ir raksturīga sava [[personība]], kas ir īpašību kopums ar raksturīgu aktīvu, apzinātu attieksme pret sabiedrību un dabu. Jurisprudencē un uzņēmējdarbībā persona ir tiesību subjekts, kam pieder tiesībspēja un rīcībspēja, un tās tiek dalītas [[juridiska persona|juridiskās personās]] un [[fiziska persona|fiziskās personās]].

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls= 
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag<sub>1-x</sub>Sb<sub>x</sub>) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

'''Saldūdens''' ir [[ūdens]], kur izšķīdušo [[sāļi|sāļu]] saturs ir mazāks nekā 0,05%. Saldūdens sastopams [[upe|upēs]], [[ezers|ezeros]], [[ledājs|ledājos]], [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņos]]. Galvenais saldūdens avots ir atmosfērā esošo ūdens tvaiku [[nokrišņi]] — [[lietus]], [[sniegs]].

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Dmitrijs Petrovs
|     vārds_orig = ''Дмитрий Петров''
|         attēls = Dmitry Petrov 01.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PSR|Novomoskovska|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās =  [[tulks]]
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri = 
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =  
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

'''Kurzemes literatūras un mākslas biedrība''' ({{val|de|Kurländische Gesellschaft für Literatur und Kunst}}, 1817—1939) bija pirmā šāda veida biedrība [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] ar mērķi "iepazīstināt sabiedrību ar ikdienai derīgiem izgudrojumiem un atklājumiem un cīnīties pret kaitīgiem aizspriedumiem". 1818. gadā biedrība nodibināja Kurzemes Provinces muzeju. 2015. gadā izdeva īpaši veltītu pastmarku par godu biedrības dibināšanas 200. gadadienai.<ref>[http://pasts.lv/lv/footer/filatelija/#2015gada-plans 2015.gada pastmarku izdošanas plāns] - Latvijas Pasts</ref>

{{vērtīgs raksts}}
{{BioTakso infokaste
|     platums = 240px
|      attēls = Emperor Penguin Manchot empereur.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Sphenisciformes
|    kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|      dzimta = Spheniscidae
|   dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|       ģints = Aptenodytes
|    ģints_lv = Karaliskie pingvīni
|        suga = Aptenodytes forsteri 
|     suga_lv = Imperatorpingvīns
|    binomial = Aptenodytes forsteri <small>([[George Robert Gray|Gray]], 1844)</small>
|   izplatība = <br />
{{legend|#00FF00|Sastopams vairošanās sezonā}}
{{legend|#ce6256|Sastopams barošanās sezonā}}
| kategorijas = nē
}}

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Gustavs Turss (Tūrs)
| attēls              = Gustavs Turss.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
| amats               = [[Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|LELB arhibīskaps]]
| dzim_dati           = {{dat|1890|5|24}}
| dzim_vieta          = „Silnieki”, [[Praulienas pagasts]], <br> [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />(tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1973|3|16|1890|5|24}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| apglabāts           = [[Rīgas Meža kapi]]
| tautība             = [[latvietis]]
| tēvs                = Gustavs Turss (1853—1934)
| māte                = Anna Tursa (dz. Barbane; 1850—?)
| bērni               = nav
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = 
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}

[[File:Cow udders02.jpg|thumb|right|250px|Govs tesmenis]]
'''Tesmenis''' ir [[orgāns]], kas piemīt [[atgremotāji|atgremotāju]], piemēram, [[govs|govju]], [[kaza|kazu]], [[aita|aitu]], [[mātīte|mātītēm]]. Tas izpaužas kā vienota masa, kas karājas zem dzīvnieka un to veido [[Piena dziedzeris|piena dziedzeru]] pāri. Tas ir ekvivalents [[primāti|primātu]] [[krūts|krūtīm]].

'''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

'''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

<table border="1" cellpadding="2" cellspacing="0" align="right" style="margin-left: 0.5em">
<td>Nosaukums</td>
<td>Iprīts</td></tr>
<tr>
<td>Ķīmiskā formula</td><td>ClCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>SCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>Cl</td></tr>
<tr>
<td>[[Molmasa]]</td><td>159 g/mol</td></tr>
<tr>
<td>[[Blīvums]]</td>
<td>1270 kg/m<sup>3</sup></td></tr>
<tr>
<td>[[Kušanas temperatūra]] </td><td>14&nbsp;°C</td></tr>
<tr>
<td>[[Viršanas temperatūra]] </td><td>217&nbsp;°C</td></tr>
<tr>
</table>

{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

'''Aplozīvs slēdzenis''' ir [[eksplozīvs|eksplozīvs slēdzenis]] [[līdzskanis]], kam nav šai skaņu kategorijai raksturīgā spējā impulsa (eksplozijas). Respektīvi - [[balss trakts]] tiek noslēgts līdzskaņa radīšanai, bet nav dzirdamas pazīmes, ka [[oklūzija]] ir beigusies, līdzskanis ir '''nerealizēts'''. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] aplozīvos līdzskaņus apzīmē ar [[diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]] (uz augšu un pa labi vērsts augšējs "stūrītis"): {{IPA|[p̚]}}, {{IPA|[t̚]}}, {{IPA|[k̚]}}.

{{Commonscat|1450s}}

[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

'''Svētums''' ir priekšmets, atziņa, pārdzīvojums, centieni, ko tur par [[svēts|svētu]]. Šaurākā nozīmē svētums ir [[Dievs|Dieva]] īpašība, kas izteic viņa pārpasaulīgumu un neatkarību.<ref>{{LKV|XXI.|41 361}}</ref>

[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Teika]]
[[Kategorija:Teika]]

[[Kategorija:Zvaigznes]]
[[Kategorija:Citplanētas]]

{{Sportista infokaste
 |               vārds = Evangels Damasks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = {{gree|Ευάγγελος Δαμάσκος}}
 |              attēls = 
 |             att_izm = 
 |            paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = 
 |      dzimtais vārds = 
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet = 
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet = 
 |             tautība = 
 |              garums = 
 |               svars = 
 |            spēlē ar = 
 |            karj ieņ = 
 |             iesauka = 
 |           mājaslapa = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = [[Kārtslēkšana]]
 |            tvēriens = 
 |             kar_sāk = 
 |            kar_beig = 
 |            treneris = 
 |         bij_treneri = 
 |               trenē = 
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 bronzas
 |         os_lab sasn = 2.60
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite = 
 |           pč_dalība = 
 |          pč_medaļas = 
 |         pč_lab sasn = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = 
 |             dzimums = V
 |           atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula = 
{{MedalCountry | {{flaga|GRE|old}} [[Grieķija]]}} 
{{MedalSport| [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{Medal|Bronze|[[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]]| [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = Rūdolfs Karnaps
|          vārds_orig = ''Rudolf Carnap''
|              attēls = 
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1891 
|          dz_mēnesis = 5 
|            dz_diena = 18 
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Prūsijas karaliste|Vupertāle|td=Vācija}}
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 10 
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Santamonika}}
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts = 
|               skola = [[analītiskā filozofija]], [[loģiskais pozitīvisms]], [[Vīnes pulciņš]] 
|           intereses = [[loģika]], [[epistemoloģija]], [[zinātnes filozofija]], [[semantika]]
|              idejas = [[fenomenālisms]], [[modālā loģika]], [[mākslīgās valodas]], [[paradigma]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gotlobs Frēge]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Ernsts Mahs]], [[Bērtrands Rasels]], [[Edmunds Huserls]], [[Alfrēds Tarskis]]
|          ietekmējis = [[analītiskā filozofija]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Deivids Lūiss]], [[Nelsons Gūdmans]]
|               darbi = ''Der Logische Aufbau der Welt.'' (1928)<br />''Logische Syntax der Sprache.'' (1934)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Seules les bêtes''
| operators = 
| attēls = Only the Animals poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = krimināldrāma, mistērija
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Denī Menošē]]
* [[Lora Kalamī]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Seules les bêtes''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''''Seules les bêtes''''' ir 2019. gada [[Francija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denī Menošē]], [[Lora Kalamī]] un [[Valērija Bruni Tedeski]]. Filma balstīta uz Kolina Nīla tāda paša nosaukuma 2017. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timeout.com/movies/only-the-animals|title=Only the Animals review|last=Calhoun|first=Dave|website=Time Out Worldwide|access-date=2024-01-17|date=2020-05-28|language=en-GB}}</ref>

{{Commonscat|Books by genre}}

{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO<sub>2</sub>
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = 
|          vārds_orig = Martin Heidegger  
|              attēls = Heidegger 4 (1960) cropped.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1889 
|          dz_mēnesis = 9 
|            dz_diena = 26 
|            dz_vieta = [[Meskirhe]],  [[Vācijas impērija]],<br />(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 05 
|             m_diena = 26 
|             m_vieta = [[Meskirhe]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts = 
|               skola = [[fenomenoloģija]], [[eksistenciālisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[ontoloģija]], [[metafizika]], [[māksla]], [[sengrieķu filozofija]], [[valoda]], [[dzeja]]
|              idejas = esamība, Heidegera terminoloģija
|          alma_mater = [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Edmunds Huserls]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Henrihs Rikerts]]
|           skolnieks = [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Herberts Markūze|Markūze]], [[Hanna Ārente|Ārente]]
|          ietekme_no = [[Anaksimandrs]], [[Hērakleits]], [[Platons]], [[Parmenīds]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants|Kants]],[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins|Helderlins]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings|Šellings]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Vilhelms Diltejs|Diltejs]], [[Francis Brentano|Brentano]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Rainers Marija Rilke|Rilke]], [[Georgs Trākls|Trakls]], [[Ernsts Jungers|E. Jungers]]
|          ietekmējis = [[Leo Štrauss|L. Štrauss]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], Markūze, [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Pols Rikērs|Rikērs]]
|               darbi = "[[Esamība un laiks]]" (''Sein und Zeit'', 1927)<br />"[[Kants un metafizikas problēma]]" (''Kant und das Problem der Metaphysik'', 1929)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

{{Commons cat|Breeds|Dzīvnieku šķirnes}}
{{Commonscat|Breeds}}

'''Kosmopolītisms''' ir [[ideoloģija]], kas noraida nacionālu patstāvību un [[Suverenitāte|suverenitāti]], sludina vienaldzīgu izturēšanos pret [[Dzimtene|dzimteni]], nacionālo kultūru, tradīcijām.

'''Ekspozīcija''' [[fotogrāfija|fotogrāfijā]] ir kopējs [[gaisma]]s daudzums, kurš nonāk uz fotoattēlu reģistrējošas virsmas ([[foto filma|foto filmu]] vai fotokameras [[sensors|sensoru]]) [[fotoattēls|fotoattēla]] uzņemšanas laikā. Ekspozīcija tiek mērīta luksos sekundē ([[lux]]/s), un to var izrēķināt ar ekspozīcijas vērtības (EV) un kadra laukuma apgaismojuma noteiktajā vietā.

'''Nīlsena reitings''' ({{val|en|Nielsen ratings}}) ir [[plašsaziņas auditorija]]s reitinga sistēma, ko veido ''[[Nielsen Media Research]]'', kas pēta un uzskaita [[auditorija]]s lielumu un [[ētera plānošana|televīzijas programmu]] saturu Amerikas Savienotajās Valstīs izmantojot konkrēto reitinga sistēmu.

{{Commonscat|Thinking}}

'''Oogoniji''' ir primārās [[dzimumšūna]]s, kas [[ovoģenēze]]s vairošanās periodā vairākkārt dalās. [[Zīdītāji|Zīdītāju]] sievišķo dzimumšūnu vairošanās notiek tikai embrionālās attīstības laikā. Ap sievišķajām dzimumšūnām izveidojas apvalks no mazākām [[Šūna|šūnām]]. Šīs šūnu grupas kopā ar dzimumšūnu veido [[folikula|folikulu]]. Pēc tam dzimumšūnu un folikulu attīstībā uz ilgāku laiku apstājas un atsākas, tikai sasniedzot [[Dzimumnobriedums|dzimumbriedumu]].

{{Senvietas infokaste
| name           = Tegeja
| native_name    = {{gree|Τεγεά}}
| image          = Tegejas drupas.JPG
| image_size     = 
| caption        = Tegejas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 27| lats = 52| latNS = N
| longd = 22| longm = 25| longs = 43| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         = 
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = Drupas
| management     = 
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Tegeja''' (sengr. ''Τεγεά'') bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijas]] dienvidaustrumos, [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], [[Tegeātisas apgabals|Tegeātisas apgabala]] ekonomiskais un kultūras centrs. Tegeja bija viena no senākajām un ietekmīgākajām senās Arkādijas pilsētām. Tās teritorija Tegeātisa (Τεγεᾶτις) austrumos robežojās ar [[Kinurija|Kinuriju]] un [[Argolida|Argolīdu]], no kurām to atdalīja [[Parfēnija kalni]], dienvidos robežojās ar [[Lakonija|Lakoniju]], rietumos ar [[Menalija|Menaliju]], bet ziemeļos ar [[Mantīnija|Mantīniju]].

[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig = 
| attēls = 
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 
| m_mēnesis = 
| m_diena = 
| m_vieta = 
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi = 
| darbības_gadi = 
| dzimums = S
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts = 
| kategorijas = nē
| citas daļas = 
| piezīmes = 
}}

'''Talsu draudzes novads''' jeb '''Talsu ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Talsen}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Talsu pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Talsen''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Talsu apriņķis|Talsu apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi
| attēls                   = Other woman poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Woman''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               = 
* [[Kerola Kadija]]
* [[Marks E. Plets]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         = 
* [[Līza Kudrova]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Lorēna Ambrouza]]
* [[Skots Koens]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[Incentive Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|9|16|Toronto kinofestivāls|2011|2|4|ASV|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=otherwoman.htm|title=The Other Woman|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|452 191}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     =
}}

'''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).

'''Federācija''' jeb '''federāla valsts''' ({{val-la|foederatio}} — ‘savienība’) ir [[valsts]] uzbūves un [[valsts pārvaldes forma|pārvaldes forma]], kurā valsts sastāv no vairākām teritorijām (pavalstīm) ar pašnoteikšanās tiesībām. Federāciju pārvalda kopīga centrālā [[valdība]], tomēr daudzas funkcijas ir nodotas vietējām (parasti politiskajām) valdībām. Dažādās valstīs šīs federālās pavalstis tiek sauktas atšķirīgi, piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tie ir [[štats|štati]], [[Vācija|Vācijā]] — [[federālā zeme|federālās zemes]], [[Krievija|Krievijā]] — [[apgabals|apgabali]], novadi un autonomās republikas, [[Šveice|Šveicē]] — [[kantons|kantoni]].

'''Baznīcas apustulitāte''' (''The Apostolicity of the Church'') ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s un [[Romas katoļu baznīca]]s [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] kopējas Luterāņu - Romas katoļu vienības komisijas (''Lutheran - Roman Catholic Commission on Unity'') teoloģiskās diskusijas dokuments (2006).

{{catmore}}

{{cita nozīme|valsti|Romas Katoļu baznīcas jurisdikciju|Svētais Krēsls}}
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vatikāna Pilsētvalsts
|        vietējais_nosaukums = ''Stato della Città del Vaticano''
|           valsts_nosaukums = Vatikāns
|           karoga_nosaukums = Vatikāna karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Vatican City - 2001 version.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Vatikāna ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Vatican City.svg
|symbol_type              = Ģerbonis

[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]

'''Citoplazmatiskā vīrišķā sterilitāte''' ir parādība, kad [[augs|augam]] ir sterili [[putekšņi]], bet sievišķie vairošanās orgāni ir normāli. Augs spēj [[apputeksnēšana|apputeksnēties]] ar cita auga putekšņiem. Šī parādība var izpausties vairākās formās:
* [[putekšnīca]]s nemaz neattīstās;
* putekšnīcas attīstās, bet tajās nav putekšņu vai tie ir sterili;
* izveidojas normāli putekšņi, bet putekšnīcas neuzplīst.<ref>Misiņa M., Loža V. 1991. Ģenētika ar selekcijas pamatiem. Rīga, Zvaigzne. 191.—193. lpp</ref>

'''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Pirmā tikšanās 2020/2021 gadā
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 26-08-2021 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2021|8|26}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Sveiks, Švejk!
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Feens}}
}}

{{Commonscat|Monarchs of Poland|Polijas monarhi}}

{{Rakstnieka infokaste
|           platums = 
|             vārds = Hanss Kristians Andersens 
|        vārds_orig = ''Hans Christian Andersen''
|            attēls = HCAndersen.jpeg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = 
|           dz_gads = 1805
|        dz_mēnesis = 4
|          dz_diena = 2
|          dz_vieta = {{vieta|Dānija|Odense}}
|            m_gads = 1875
|         m_mēnesis = 8
|           m_diena = 4
|           m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|      dzīves_vieta = 
|         pilsonība = 
|           tautība = [[dāņi|dānis]]
|           dzimums = 
|            vecāki = 
|             brāļi = 
|             māsas = 
|      dzīvesbiedrs = 
|             bērni = 
|          paraksts = Hans Christian Andersen Signature.svg
|        pseidonīms = 
|      nodarbošanās = [[rakstnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[dāņu valoda]]
|           periods = 
|             žanri = [[pasaka]], [[bērnu literatūra]]
|            temati = 
|      lit virzieni = 
|  slavenākie darbi = "[[Mazā nāriņa]]"<br />"[[Sniega karaliene]]"<br />"[[Neglītais pīlēns]]"<br />"[[Lakstīgala (pasaka)|Lakstīgala]]"<br />"[[Ķeizara jaunais tērps]]"
|       ietekmējies = [[Ludvigs Holbergs|Ludviga Holberga]], [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]], [[Heinrihs Heine|Heinriha Heines]], [[brāļi Grimmi|brāļiem Grimmiem]]
|        ietekmējis = 
|        alma_mater = 
|       apbalvojumi = 
|          piezīmes = 
|       kategorijas = 
}}

{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo = 
|screenshot = 
|caption = 
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui = 
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}

{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''IEEE 802.11ax''', ko [[Wi-Fi Alliance]] oficiāli tirgū nosauca par '''{{Nowrap|'''Wi-Fi 6'''}}''' (2.4 GHz un 5 GHz)<ref name="generational2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wi-fi.org/file/generational-wi-fi-user-guide|title=Generational Wi-Fi® User Guide|website=[[Wi-Fi Alliance|www.wi{{nbh}}fi.org]]|access-date=22 March 2021|date=October 2018}}</ref> un '''{{Nowrap|'''Wi-Fi 6E'''}}''' (6 GHz),<ref name="6e2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wi-fi.org/file/wi-fi-6e-highlights|title=Wi-Fi 6E expands Wi-Fi® into 6 GHz|website=[[Wi-Fi Alliance|www.wi{{nbh}}fi.org]]|access-date=22 March 2021|date=January 2021}}</ref> ir [[Elektronikas un Elektrotehnikas inženieru institūts|IEEE]] standarts bezvadu lokālajiem tīkliem ([[Bezvadu lokālais tīkls|WLAN]]) un [[802.11ac]] pēctecis. Tas ir pazīstams arī kā ''augstas efektivitātes'' {{Nowrap|Wi-Fi}} lai nodrošinātu vispārējiem {{Nowrap|Wi-Fi 6}} klientu uzlabojumiem ar vairāk pieslēgumiem vienā punkta.<ref name="atutorial2">{{Publikācijas atsauce|last=E.Khorov, A. Kiryanov, A. Lyakhov, G. Bianchi|year=2019|title=A Tutorial on IEEE 802.11ax High Efficiency WLANs|journal=IEEE Communications Surveys & Tutorials|publisher=IEEE|volume=21|issue=in press|pages=197–216|doi=10.1109/COMST.2018.2871099|doi-access=free}}</ref> Tas ir paredzēts darbībai no [[ISM radio josla|licences atbrīvotajās joslās]] no 1 līdz 7.125 GHz, ieskaitot 2,4 un 5 GHz joslas, kas jau tiek plaši izmantotas, kā arī daudz plašākas [[WLAN kanālu saraksts|6 GHz josla]] (5,925—7,125 GHz ASV).<ref name="FCC Order 2020-042">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fcc.gov/document/fcc-opens-6-ghz-band-wi-fi-and-other-unlicensed-uses-0|title=FCC Opens 6 GHz Band to Wi-Fi and Other Unlicensed Uses|website=[[FCC|www.fcc.gov]]|access-date=23 March 2021|date=24 April 2020}}</ref>

{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Berlīnes Brandenburgas Villija Branta lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Berlin Brandenburg „Willy Brandt"“''
| nosaukums_originalvaloda-a = 
| nosaukums_originalvaloda-r = 
| attels                     = BER Logo en.svg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   = 
| attels2                    = Luftbild Flughafen Berlin Brandenburg 02.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  = 
| IATA                       = BER
| ICAO                       = EDDB
| FAA                        = 
| LID                        = 
| karte                      = Berlīne
| kartes_paraksts            = Brandenburgas lidosta Berlīnē
| karte_alt                  = 
| kartes_izmērs              = 
| relfeja_karte              = 
| plat_d =52  | plat_m  =23  | plat_s =18  | plat_NS =N 
| gar_d  =013  | gar_m   =31  | gar_s  =12  | gar_EW  =E 
| coordinates_region         = 
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = 
| ipasnieks                  = 
| atklāta                    = 2020. gada 31. oktobris
| slēgta                     = 
| operators                  = ''Flughafen Berlin Brandenburg GmbH''
| apkalpo                    = [[Berlīne]]
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Vācija|Brandenburga|Šēnefelde}}
| metric-elev                = 
| elevation-f                = 
| elevation-m                = 48
| koordinates                = 
| majas_lapa                 = {{URL|https://ber.berlin-airport.de}}
| r1-number                  = 07L/25R
| r1-length-m                = 3600
| r1-surface                 = asfaltbetons
| r2-number                  = 07R/25L
| r2-length-m                = 4000
| r2-surface                 = betons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 
| lidojumu_skaits            = 
| krava                      = 
}}
'''Berlīnes Brandenburgas Villija Branta lidosta''' ({{val|de|Flughafen Berlin Brandenburg „Willy Brandt“}}) ir [[Vācija]]s starptautiska lidosta [[Brandenburga]]s zemes [[Šēnefelde|Šēnefeldē]], 18 kilometrus uz dienvidiem no [[Berlīne]]s centra. Tā tika atklāta 2020. gada 31. oktobrī.

{{infokaste+}}

{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = 
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان‎}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kanādas Arktiskais arhipelāgs
|attēls              = Queen Elizabeth Islands 2009-08-27 (MODIS).jpg
|attēla paraksts     = [[Karalienes Elizabetes salas|Karalienes Elizabetes salu]] satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Canadian Arctic Archipelago.svg
|mark                =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļu ledus okeāns]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          = 
|latd=75|latm=0|lats=0|latNS=N |longd=90|longm=0|longs=0|longEW=W
|platība             = 1 424 500
|garums              = 2400
|platums             = 1900
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Barbo kalns]]
|augstums            = 2616
|salu skaits         = 36 563
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = {{CA-NU}}<br />{{CA-NT}}
|iedzīvotāji         = 14 000
|blīvums             = 0,01
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts lielpilsēta  = [[Ikaluita]]
|piezīme =
}}
'''Kanādas Arktiskais arhipelāgs''' ({{val|en|Canadian Arctic Archipelago}}) ir [[arhipelāgs]] [[Kanāda]]s ziemeļos. Tas ir pasaulē lielākais arhipelāgs. Pie arhipelāga tiek pieskaitītas visas salas [[Nunavuta|Nunavutā]] un [[Ziemeļrietumu Teritorijas|Ziemeļrietumu Teritorijās]] uz ziemeļiem no Kanādas kontinentālās daļas.

{{shortcut|WP:LNB 2016}}
[[Latvijas Nacionālā bibliotēka]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 12. martā rīkoja [[Vikipēdija:Vikidarbnīcas|vikidarbnīcu]]. Pasākuma galvenais mērķis bija uzlabot [[Vikipēdija]]s rakstus par mūziķiem un komponistiem.

{{cita nozīme|seriālu|radnieciskām attiecībām varas nostiprināšanai|nepotisms}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
|show_name           = "Radu būšana"
|image               =
|caption             = 
|genre               = Komēdija
|writer              = 
|director            = 
|starring            = * [[Fjodors Dobronravovs]]
* [[Ludmila Artemjeva]]
* [[Tatjana Kravčenko]]
* [[Anatolijs Vasiļjevs]]
* [[Nikolajs Dobriņins]]
* [[Anna Košmala]]
* [[Inna Koroļova]]
* [[Daniils Belihs]]
|composer            =
|country             = {{UKR}}
|language            = [[krievu valoda|krievu]]
|num_seasons         = 7
|num_episodes        = 73
|list_episodes       = 
|executive_producer  =
|producer            = 
|runtime             = 50 minūtes
|channel             = 
* [[Inter (TV kanāls)|Інтер]] (1.—5. sezona)
* [[1+1 (TV kanāls)|1+1]] (6.—7. sezona)
|first_aired         = {{dat|2008|12|28|n||bez}}
|last_aired          = {{dat|2021|12|30|n||bez}}
|network             = 
|website             = 
}}
'''"Radu būšana"''' ({{val|uk|Свати}}, {{val|ru|Сваты}}) ir [[Ukraina]]s komēdijseriāls, kuru veidojusi studija ''Kvartal 95''. No 2008. līdz 2013. gadam to pārraidīja televīzijas kanālā ''[[Inter (TV kanāls)|Інтер]]'', vēlāk to demonstrēja kanālā ''[[1+1 (TV kanāls)|1+1]]''. [[Latvija|Latvijā]] to pārraidīja kanāli [[TV3 Latvija|TV3]] un [[3 Plus]]. Kopumā 7 sezonu laikā tika izveidotas 73 sērijas.

'''Ievedmuitas nodoklis''' ir daļa no [[ārējā tirdzniecība|ārējās tirdzniecības]] instrumentiem, ar ko tiek aizsargāts kādas valsts vai valstu apvienības, arī [[Eiropas Savienība]]s, iekšējais tirgus.

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater = 
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti = 
| sasniegumi = 
| apbalvojumi = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Freds Kērlijs
 |      vārds_orig = ''Fred Kerley''
 |          attēls = Fred Kerley (USA) 2018.jpg
 |         att_izm = 220px
 |        paraksts = Freds Kērlijs 2018. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|5|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Teilora|3s=Teilora (Teksasa)}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = 
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=93}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = sprints
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=2020}})
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,76 s (2022)
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,76 s (2021)
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 43,64 s (2019)
 |           PR3_d = 400 m
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{MedalSport | Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry |{{USA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Silver|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100&nbsp;m]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|100 m}}
{{Medal|Silver|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Bronze|Doha 2019|400 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Birmingema 2018|4×400 m stafete}}
}}
'''Fredriks Lī Kērlijs''' ({{val|en|Fredrick Lee Kerley}}; dzimis {{dat|1995|5|7}}) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs.

{{Papildu atsauces+}}
, Krievijas (agrāk PSRS) triecienšautene]]
, Francijas snaiperšautene]]

'''Amfora''' ({{val|gr| ἀμφορεύς}}, ''amphoreús'') ir specifisks [[trauks]], kas [[senie laiki|senajos laikos]] (galvenokārt [[Vidusjūra]]s reģionā) tika izmantots par dažādu [[prece|preču]] uzglabāšanas un pārvietošanas rīku.<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.britannica.com/art/amphora-pottery|title=Amphora|work=britannica.com|publisher= Encyclopaedia Britannica|date=|accessdate=26 October 2020}}</ref> Amforas lielākoties tika darinātas no [[māls|māla]], bija pieejamas visdažādākajos izmēros un bieži vien apstrādātas ar dekoratīvajiem elementiem.<ref name="britannica"/><ref name="ancient">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.ancient.eu/Amphora/|title=Amphora|work=ancient.eu|publisher=Ancient History Encyclopedia|first=Mark|last=Cartwright|date=30 August 2016|accessdate=26 October 2020}}</ref>

{{Vikikrātuves kategorija|Old Prussians|Senprūši}}
{{Pamatraksts|Senprūši}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann-bergzebra.jpeg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| pasuga =Equus zebra hartmannae
| pasuga_lv =Hartmaņa kalnu zebra
| binomial=Equus zebra hartmannae <small>([[Matschie]], 1898)</small>
}}
'''Hartmaņa kalnu zebra''' (''Equus zebra hartmannae'') ir [[kalnu zebra]]s (''Equus zebra'') viena no pasugām. Hartmaņa kalnu zebras apdzīvo daļu [[Namiba tuksnesis|Namibas tuksneša]]. 

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Johans Ernests Gliks
| vārds_orig = ''Johann Ernst Glück''
| attēls = Ernests Gliks.jpg
| dz_gads = 1654
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Vetīne|Vetīnē]], [[Saksija|Saksijā]]<br>([[Saksija-Anhalte]], {{DEU}})
| m_gads = 1705
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], [[Krievijas cariste]]<br>({{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Alūksne]], [[Maskava]]
| pilsonība = 
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| paraksts = Ernests Glika paraksts 1686.jpg
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}
]]

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>7</sub>H<sub>12</sub>O<sub>4</sub>
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=272&nbsp;°C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH<sub>2</sub>)<sub>5</sub>–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Roberts Edvardss
|     vārds_orig = ''Robert Edwards''
|         attēls = Robert Geoffrey Edwards (2010).jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Betlija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = Kembridžas universitāte
|     alma_mater = Velsas universitāte<br />Edinburgas universitāte
|        zinātne = Reproduktīvā medicīna<br />Ārpusdzemdes apaugļošana
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2010)
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Roberts Edvardss''' ({{val|en|Robert Geoffrey Edwards}}; dzimis {{dat|1925|9|27}}, miris {{dat|2013|4|10}}) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Nekādu saistību
| attēls = No Strings Attached Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''No Strings Attached''
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Aivans Raitmans]]
| producents = * [[Džefrijs Klifords]]
* [[Džo Medjuks]]
* Aivans Raitmans
| scenārija autors = [[Elizabete Merivetera]]
| galvenajās lomās = * [[Natālija Portmane]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Kerijs Elvess]]
* [[Kevins Klains]]
| mūzika = [[Džons Debnijs]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|1|11|Vestvuda, Kalifornija|2011|1|21|ASV|2011|2|11|Latvija}}
| ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/no-strings-attached-2011|title=No Strings Attached|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 16, 2019|archive-date={{dat|2019|04|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190416182428/http://www.bbfc.co.uk/releases/no-strings-attached-2011}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=friendswithbenefits.htm|title=No Strings Attached (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 16, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|149,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Nekādu saistību"''' ({{val|en|No Strings Attached}}) ir 2011. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Aivans Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Natālija Portmane]], [[Eštons Kučers]], [[Kerijs Elvess]] un [[Kevins Klains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|11||bez}} Vestvudā, Kalifornijā.

{{medicīniskais brīdinājums}}
'''C hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas galvenokārt skar [[aknas]]. Izraisa C hepatīta vīruss (HCV).<ref name="Sherris" /> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[B hepatīts|B]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

[[Kategorija:Operētājsistēmas]]
[[Kategorija:Microsoft|Operetajsistemas]]

[[Kategorija:Japānas sportisti|Tramplīnlēcēji]]
[[Kategorija:Tramplīnlēcēji]]

[[Kategorija:Monarhi]]

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>2</sub>H<sub>4</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH<sub>2</sub>OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

{{Senvietas infokaste
| name           = Feldhofas senkapi un apmetne
| alternate_name = 
| image          = 
| image_size     = 
| caption        = 
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.169337385164 | latNS  = N
|longd = 26.781856892304 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Aizkalnes pagasts|Feldgofa}}
| type           = [[apmetne]], [[senkapi]]
| part_of        = 
| length         = 
| width          = 
| area           = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = 
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = 
| ownership      = 
| management     = 
| public_access  = 
| website        = 
| notes          = 
| embedded       = 
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Feldhofas senkapi un apmetne
|      numurs = 1905
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

{{BioTakso infokaste
 |        platums = 
 |         attēls = Bucket of raw okra pods.jpg
 |  att nosaukums = Bāmiju augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvu rinda
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Abelmoschus
 |       ģints_lv = 
 |           suga = A. esculentus
 |        suga_lv = Bāmija
 |         suga_r = Bāmija
 |       binomial = Abelmoschus esculentus
 |       sinonīmi = 
* ''Hibiscus esculentus''
* ''Hibiscus longifolius''
 |     iedalījums = 
 |    kategorijas = nē
}}

'''Lima''' var būt:
* [[Lima]], Peru galvaspilsēta
* [[Adriana Lima]] (''Adriana Lima'', 1981), brazīliešu modele;
* [[Ildefonss Lima]] (''Ildefons Lima'', 1979), Andoras futbolists;
* [[Sindi Lima]] (''Cindy Lima'', 1981), Spānijas basketboliste

{{Commons cat|Universities and colleges in Sweden|Universitātes Zviedrijā}}

'''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Calyptratae''
| attēls =Sarcophaga_Bercaea2.jpg
| att_nosaukums =[[Gaļas muša]] (''Sarcophaga spp.'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Calyptratae
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Robineau-Desvoidy]], 1830)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hippoboscoidea|Kaulmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Muscoidea|Mušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Oestroidea|Spindeļu virsdzimta}}
}}

{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size = 
| caption = 
| birthname = 
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training = 
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works = 
| patrons = 
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

{{DEFAULTSORT:Transports Rezekne}}
[[Kategorija:Rēzekne]]
[[Kategorija:Transports Latvijā pēc pilsētas|Rezekne]]

[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Ķīmiskie savienojumi]]

[[Kategorija:Akantodes]]

{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ūdens tvaiks
|                 attēls = 
|         citi nosaukumi = 
|             CAS numurs = 
|        ķīmiskā formula = H<sub>2</sub>O
|                molmasa = 18.01528(33)
|                blīvums = 
|    kušanas temperatūra = 0.00 °C
|   viršanas temperatūra = 99.98 °C
|          šķīdība ūdenī = 
| izoelektriskais punkts = 
|                   citi = 
}}

[[Kategorija:Eiropa]]
[[Kategorija:Pilsētas]]

'''Dubļi''' ir [[ūdens]] un [[augsne]]s vai [[māls|māla]] maisījums. Tie parasti veidojas pēc [[nokrišņi]]em vai [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] tuvumā. Dubļi parasti tiek saistīti ar netīrumiem. Pēc spēcīgām [[lietusgāze|lietusgāzēm]] stāvās kraujās var izveidoties [[dubļu lavīna]]s. Tos izmanto arī izklaidē, piemēram, rīkojot [[dubļu cīņa]]s, vai procedūrās, veidojot [[dubļu vanna]]s.

[[Kategorija:Mājdzīvnieki]]
[[Kategorija:Putnkopība]]
[[Kategorija:Putni]]

[[Kategorija:Pesticīdi]]
[[Kategorija:Augi]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]

{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Tomass Holopainens
|Attēls           = Tuomasautograph2004.JPG
|Att_izm          = 200 px
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Somija|Kitē}}
|Instrumenti      = [[sintezators]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[balss]]
|Žanrs            = [[simfoniskais metāls]]<br />[[pauermetāls]]<br />[[gotiskais metāls]]
|Nodarbošanās     = [[komponists]] ,[[dzejnieks]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Spinefarm Records|Spinefarm]], [[Nuclear Blast]], [[Roadrunner Records|Roadrunner]], [[Century Media]], [[Drakkar Entertainment]]
|Mlapa            = [http://www.tuomasholopainen.net/ http://www.tuomasholopainen.net/]
|Dzimums          = v
}}

[[Kategorija:Programmatūra]]
[[Kategorija:Sakari]]

{{BioTakso infokaste
| attēls = Leersia oryzoides sl44.jpg
| att_nosaukums = [[Parastais parīss]] (''Leersia oryzoides'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Leersia
| ģints_lv = Parīsi
| kategorijas = nē
| binomial = Leersia
| autors = 
}}'''Parīsi''' ({{val|la|Leersia}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar dabiski kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:330006-2|title=Leersia Sw. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-12-28|language=en}}</ref>

'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

{{vikisaites+}}
'''Koraļļu salas''' jeb atoli ir zemas un līdzenas, parasti gredzenveida salas, kuru vidū ir sekls ūdens - [[lagūna]]. [[Koraļļi]] ir sīki dzīvnieki, kas dzīvo siltās un sāļās jūrās un ir piestiprinājušies pie klintīm. 

{{Citas nozīmes|sieviešu krūtīm|krūtis|krūtis}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Dženifera Daudna
|     vārds_orig = ''Jennifer Doudna''
|         attēls = Professor Jennifer Doudna ForMemRS (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Dženifera Daudna 2016. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Vašingtona}}
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = 
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = {{ubl|[[bioķīmija]]|[[molekulārā bioloģija]]|[[kristalogrāfija]]|[[rentgendifraktometrija]]}}
|          grāds = 
|   darba_vietas = 
|     akad_amats = 
|     alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (2020)
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{infokaste+}}

{{commonscat|Treaties|Līgumi}}

'''13. septembris''' ir gada 256. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (257. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 109 dienas.

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Eminem
| Att_izm = 
| Ainava = 
| Attēls = Eminem 2021 Color Corrected.jpg
| Apraksts = Eminem 2021. gadā
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1972|10|17}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Misūri (štats)|Santdžozefa}}
| Miris = 
| Vieta_mr = 
| Žanrs = [[Hiphops]]
| Nodarbošanās = Reperis, mūzikas autors, dziedātājs, producents, aktieris
| Gadi = 1988–pašlaik
| Izdevējkompānija = {{hlist|Shady|[[Dr. Dre|Aftermath]]|[[Interscope Records|Interscope]]|WEB}}
| Mlapa = {{URL|eminem.com}}
| Dzimums = V
| Dz_vārds = Māršals Brūss Materss III
}}'''Māršals Brūss Materss III''' (dzimis 1972. gada 17. oktobrī), profesionāli pazīstams kā '''Eminem''' (stilizēts kā '''EMINƎM'''), ir amerikāņu reperis un ierakstu producents. Viņš tiek uzskatīts par hiphopa popularizēšanu Vidusamerikā, un viņš ir kritiķu atzīts par vienu no visu laiku izcilākajiem reperiem.Eminem globālie panākumi un atzinību guvušie darbi tiek plaši uzskatīti par tādiem, kas ir pārkāpuši rasu barjeras balto reperu pieņemšanai populārajā mūzikā. Lai gan liela daļa viņa transgresīvo darbu 1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā padarīja viņu plaši pretrunīgu, viņš kļuva par amerikāņu zemākās klases populārās dusmas pārstāvi un ir minēts kā ietekme uz daudziem dažādu žanru māksliniekiem.

s supralitorālā zona pie [[Staldzene]]s.]]
'''Supralitorāle''' (no {{val|la|supra}} — 'virs' un ''litoralis'' — 'krasta') jeb '''supralitorālā zona''', arī '''epilitorāle''' ir [[Ūdens viļņi|viļņu]] darbības zona uz robežas starp [[Jūra|jūru]] un [[Sauszeme|sauszemi]], kas atrodas virs maksimālā [[Paisums|paisuma]]. Par supralitorāli tiek uzskatīta zona, kas atrodas virs [[litorāle]]s vai arī litorāles augšējā daļa.

{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Rāviņš''' var būt:

]]
'''Kazarmas''' ir specializētas [[ēka]]s, kas domātas [[karaspēks|karaspēka]] daļas personālsastāva pastāvīgai izvietošanai.

Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Darba atmiņa''' [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir īslaicīgā [[atmiņa]] un daļa no tās ilglaicīgās atmiņas, kuras [[informācija]] tobrīd ir aktivizēta.

{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Alvejas
|         binomial = Aloe
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Aloe mitriformis 1.jpg
|       att_izmērs = 
|    att_nosaukums = [[Skaujlapu alveja]] (''Aloe perfoliata'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi 
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Asparāgu rinda
|           dzimta = Asphodelaceae
|        dzimta_lv = Rozešliliju dzimta
|            ģints = Aloe
|         ģints_lv = Alvejas
|  izcelsmes_vieta = 
|      kategorijas = nē
}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Zenta Mauriņa
|     vārds_orig = 
|         attēls = Zenta Mauriņa (1930).jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Lejasciems|td=Latvija}}
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Bāzele}} 
|   dzīves_vieta =  
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Konstantīns Raudive]]
|          bērni = 
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, tulkotāja, esejiste
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}
'''Zenta Mauriņa''' (dzimusi {{dat|1897|12|15}} [[Lejasciems|Lejasciemā]], mirusi {{dat|1978|4|25}} [[Bāzele|Bāzelē]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]], tulkotāja un domātāja.

{{infokaste+}}
'''Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins''' (''Fink von Finkenstein'', 1693-1758) bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s politiķis. [[Dobeles pilskunga iecirknis|Dobeles pilskungs]], Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā. 

{{Commonscat|Terminology}}

([[Trešais reihs|Vācija]])<br />[[Thompson|M1928A1 Thompson]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<br />[[Sterling]] ([[Lielbritānija]])]]
'''Mašīnpistole''' ir [[automātiskais šaujamierocis|automātiskais šaujamierocis]] šaušanai ar [[pistole]]s tipa [[patrona|patronām]]. Šī tipa šaujamieroči ļauj nodrošināt blīvu uguni, tomēr tie ir efektīvi tikai 50 — 200 metru distancē. Konstrukcijā tiek pielietots brīvais, pusbrīvais vai slīdošais [[aizslēgs]], šaušanas ātrums vidēji 600 — 1200 šāvieni minūtē.

{{Vielas infokaste
|               attēls =<br /> <br />Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C<sub>18</sub>H<sub>27</sub>NO<sub>3</sub>
|              molmasa = 305,41
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

{{Commonscat|Athletes from Denmark}}

{{Commonscat|Suicide|Pašnāvnieki}}

'''Patriarhs''' ({{val|grc|πατριάρχης}} (''patriarchēs'') — 'ģints galva', kas savukārt no ''πατριά'' (''patria'') — 'ģimene' un ''ἄρχειν'' (''archein'') — 'valdīt') var būt:
* [[Vecā derība|Vecajā derībā]] — ebreju pirmsenči no [[Ādams|Ādama]] līdz [[Ābrams|Ābramam]], [[Īzāks|Īzākam]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabam]] un viņa dēliem.
* Ģints galva [[patriarhāts|patriarhātā]].
* Augstākā garīgā amatpersona [[pareizticība|pareizticīgo]] baznīcā.
* Visizcilākais, arī visvecākais cilvēks (kādā noteiktā darbības sfērā).

'''Štolls''' ({{val-de|Stoll}}) var būt:

{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Naja Rivera
 | vārds_orig              = ''Naya Rivera''
 | attēls                  = Naya Rivera at 2012 ALMA Awards (cropped).jpg
 | attēla izmērs           = 
 | komentārs               = Naja Rivera 2012. gadā
 | dz. vārds               = 
 | dz. datums              = {{dat|1987|1|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Valensija|3s=Valensija (ASV)}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|7|8|1987|1|12}}
 | miršanas vieta          = 
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = Aktrise, dziedātāja, modele
 | darbības gadi           = 1991—2020
 | dzīvesbiedrs            = 
 | mājaslapa               = 
 | paraksts                = 
 | akadēmijasbalva         = 
 | afibalva                = 
 | arielabalva             = 
 | BFTMAbalva              = 
 | cēzarabalva             = 
 | emibalva                = 
 | filmfarebalva           = 
 | geminibalva             = 
 | zeltateļabalva          = 
 | zeltaglobusabalva       = 
 | zeltaavenesbalva        = 
 | gojasbalva              = 
 | gremībalva              = 
 | iftbalva                = 
 | lorensaolivjēbalva      = 
 | NAACPbalva              = 
 | nacionālāsfilmasbalva   = 
 | SAGbalva                = 
 | tonijasbalva            = 
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = S
}}
'''Naja Marija Rivera''' ({{val|en|Naya Rivera}}; dzimusi {{dat|1987|1|12}}, mirusi {{dat|2020|7|8}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] aktrise un dziedātāja.

{{Personas infokaste
|          vārds = Baalšemtovs
|     vārds_orig = בעל שם טוב
|         attēls = Baal Shem of London.png
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Okopi (''Окопи''), [[Žečpospolita]]<br />([[Borščivas rajons]], [[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1760
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Medžibiža (''Меджибіж''), [[Žečpospolita]]<br />([[Letičivas rajons]], [[Hmeļnickas apgabals]], {{UKR}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = rabīns, mistiķis, garīgais vadītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = Besht Signature.jpg
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{EAP P241}}
'''Étage d'Accélérations à Poudre P241''' ('''EAP P241''') ir [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] [[cietā raķešdegviela|cietās degvielas]] [[starta paātrinātājs]]. 

{{Kauja
|kauja=Perekopa-Čongaras operācija
|attēls=
|paraksts= Kaujas shēma
|konfl=[[Krievijas pilsoņu karš]]
|laiks=[[1920]]. gada 7.—12. novembris 
|vieta=[[Krima]]s ziemeļu daļa
|iznāk= Sarkanās armijas uzvara
|puse1={{flagicon|Russia}} [[Vrangeļa krievu armija|Krievu armija]] (''Русская армия Врангеля'')
|puse2= [[Sarkanā armija]], <br /> [[Mahno]] Ukrainas sacelšanās armija
|karavad1= [[Pēteris Vrangelis]], <br />  [[Aleksandrs Kutepovs]] — Brīvprātīgo armijas 1. armijas korpusa komandieris
|karavad2= [[Mihails Frunze]] — Dienvidu frontes pavēlnieks, <br /> [[Augusts Korks]] — 6. armijas komandieris 
|spēki1= Krievu armija: apmēram 23 000 kājnieku, 12 000 jātnieku, 213 lielgabalu, 45 tanki un bruņuauto, 14 bruņuvilcieni, 42 lidmašīnas
|spēki2= Sarkanās armijas 1. un 2. jātnieku armijas, 4., 6., 13. kājnieku armijas: apmēram 146 400 kājnieku, 40 200 jātnieku, 985 lielgabalu,  4435 ložmetēji, 57 bruņuauto, 17 bruņuvilcieni, 45 lidmašīnas 
|zaud1= 2000 nogalināti, 20 000 gūstā
|zaud2= apmēram 10 000
}}
 
'''Perekopa-Čongaras kaujas operācija''' ({{val|ru|Перекопско-Чонгарская операция}}) bija Sarkanās armijas uzbrukuma operācija [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā 1920. gada 7.—12. novembrī ar mērķi iznīcināt [[Vrangeļa krievu armija|Vrangeļa Krievu armiju]], kas bija nocietinājusies [[Krima]]s pussalā.

{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Klein''''' var būt:
* [[Fēlikss Kleins]];
* [[Jēkabs Kleins]];
* [[Martins Kleins]].

{{Tautas infokaste
|attēls          = 
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi= 
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].

''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Varbūtība]]
[[Kategorija:Ētikas pamatproblēmas]]

{{jāuzlabo|jāizņem saites uz Vikipēdiju angliski}}
'''Aptiekā gatavojamās zāļu formas''' jeb '''ekstemporālās zāļu formas''' ir [[farmaceits|farmaceitu]] vai farmaceitu asistentu gatavotas [[zāles]], ko izgatavo pēc ārsta sastādītas [[recepte]]s vai ārstniecības iestādes pieprasījuma. Pagatavotās zāles gatavo bez papildu konservantiem, tādēļ to derīguma termiņš ir līdz 2 mēnešiem. Ir 10 dažādas zāļu formas: [[pulveris|pulveri]], [[šķīdums|šķīdumi]], [[mikstūra]]s, [[pilieni]], [[suspensija]]s, [[emulsija]]s, [[ziede]]s, [[supozitorijs|supozitoriji]], [[zirnīši]], sterilās vai aseptiski gatavojamās zāļu formas.

'''Niksons''' (''Nixon'') var būt:

{{Commonscat|Perchlorates}}
{{catmore}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads =
|      m_mēnesis = 
|        m_diena =
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Pseidozinātne]]

{{Skaitlis
|num = 46
|lv = Četrdesmit seši
}}
'''46''' ('''četrdesmit seši''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[45 (skaitlis)|45]] un [[47 (skaitlis)|47]].

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt = 
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi = 
|            paraksts = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =   
|             dzimums = V
}}

, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

{{Senvietas infokaste
| name           = Perperikona
| native_name    =  Перперикон
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Perperikon_Nenko_Lazarow_023.JPG
| image_size     = 
| alt            = 
| caption        = 
| map            = 
| map_type       = Bulgārija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        = 
| map_caption    = 
| map_size       = 
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   = 
| relief         = 
| latd  = 41.714722 | latNS  = N
| longd = 25.465278 | longEW = E
| gbgridref      = 
| map_dot_label  = 
| location       = {{vieta|Bulgārija}}, [[Kardžali apgabals]]
| type           = 
| length         = 
| width          = 
| area           = 
| volume         = 
| diameter       = 
| circumference  = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = 6. gs p.m.ē.
| abandoned      = 14. gadsimts
| epochs         = [[neolīts]] - [[viduslaiki]]
| cultures       = 
| dependency_of  = 
| occupants      = 
| event          = 
| discovered     = 
| excavations    = 2000. gads
| archaeologists = 
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      = 
| management     = 
| public_access  = 
| other_designation =
| website        = http://www.perperikon.bg/
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          = 
}}

{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta          = Čuvani
|skaits         = 1300 <small>(2010)</small>
|vieta          = {{RUS}}<br/>[[Čukotkas autonomais apvidus]]<br/>[[Magadanas apgabals]]
|valoda         = [[krievu valoda]], [[čukču valoda]]
|reliģija       = [[pareizticība]]
|grupas         =
|radi           = [[jukagiri]]
}}
'''Čuvani''' (pašnosaukums: ''этэль, этал, чуванцы'' no {{val|ckt|чаунджи}} — ‘piekrastes ļaudis’) ir [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]].  Mīt galvenokārt [[Anadira (upe)|Anadiras]] upes baseinā [[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotkas autonomā apvidus]] [[Anadiras rajons|Anadiras rajonā]]. 2010. gada Krievijas tautskaitē par čuvaniem sevi atzina 1002 cilvēki.  Agrāk čuvani runājuši pie [[jukagiru valodas|jukagiru valodu]] saimes piederošajā [[čuvanu valoda|čuvanu valodā]], bet tā izmirusi jau 19. gadsimtā.<ref>[https://raipon.info/narody/chuvantsy/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Чуванцы]</ref>

'''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

'''Briljants''' ir noslīpēts [[dimants]], šādus dimantus izmanto [[juvelierizstrādājums|juvelierizstrādājumos]].

{{Commonscat|Sports in Burkina Faso|Sports Burkinafaso}}

{{Commons category|Buildings in Albania|Albānijas celtnes un būves}}

[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Kokneses pagasts}}

{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      = 
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         = 
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība 
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

{{Citas nozīmes|pilsētvietu Sēlijā|Altene (nozīmju atdalīšana)|Altene}}

{{Bobslejista infokaste
 |           vārds = Arvis Vilkaste
 |      vārds_orig = 
 |          attēls = Arvis Vilkaste.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = Arvis Vilkaste 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|8}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Balvi}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{LAT}}
 |          taut_2 = 
 |          karsak = 2010
 |          karbei = 
 |         karbeig = 
 |            loma = stūmējs
 |          garums = {{mērv|cm=193}}
 |           svars = {{mērv|kg=97}}
 |       izglītība = 
 |            stum = 
 |             pil = [[Oskars Melbārdis]]
 |        treneris = 
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |       pk_debija = 
 |       pk_beigas = 
 |          pk_sez = 
 |      pk_uzvaras = 
 |   pk_pjedestāli = 
 |       pk_tituli = 
 |     pk_lab sasn = 
<!------ OS informācija ------>
 |       os_dalība = 
 |      os_medaļas = 
 |     os_lab sasn = 
<!------ PČ informācija ------>
 |       pč_dalība = 
 |      pč_medaļas = 
 |     pč_lab sasn = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |            balv = 
 |           slavz = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Bobslejs|2014|Ziemas|title=Četrinieki|subcategory=Vīrieši, četrinieki}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā|Vinterberga 2015]]|Četrinieki}}
{{Medal|Competition|Eiropas čempionāts}}
{{Medal|Gold|Laplaņa 2015|Četrinieki}}
}}
'''Arvis Vilkaste''' (dzimis {{dat|1989|4|8}} [[Balvi|Balvos]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[bobslejs|bobslejists]]. Kā stūmējs [[Oskars Melbārdis|Oskara Melbārža]] pilotētajā četriniekā kļuva par [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada ziemas olimpisko spēļu]] čempionu.

{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tampabejas "Rays"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Austrumu konference|dibināts=1998|kapteinis=|klubs=Tampa Bay Rays|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Tropicana Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=25 000|krāsas=Tumši zila, gaiši zila, dzeltena, balta<br />{{color box|#092C5C}} {{color box|#8FBCE6}} {{color box|#F5D130}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Stjuarts Sternbergs|prezidents=|menedžeris=Ēriks Neanders|galvenais_treneris=Kevins Kešs|logo=Tampa Bay Rays Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=Tampabejas "Devil Rays"|dates1=1998–2007|name2=Tampabejas "Rays"|dates2=2008–pašlaik|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|divīzijas tituli=4|bg_color=#8FBCE6|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#092C5C}}'''Tampabejas "Rays"''' ({{Val|en|Tampa Bay Rays}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sentpītersbērga|Sentpītersbērgā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1998. gadā kā '''Tampabejas "Devil Rays"'''. "Rays" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Austrumu konferencē. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Tropicana Field'' stadionā.

{{Commonscat|Metallurgy}}

{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
<br />{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=<!-- Since this is NOT a real caption, override text "center" --><div style= "text-align: left;">Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana</div>|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

[[Kategorija:Zāles]]

'''Medicīnas specialitāte''' ir medicīnas prakses nozare, kas ir vērsta uz noteiktu pacientu grupu, slimībām, prasmēm vai filozofiju. Kā piemērus var minēt tās medicīnas nozares, kas nodarbojas tikai ar bērniem ([[pediatrija]]), vēzi ([[onkoloģija]]), laboratorijas medicīnu ([[patoloģija]]) vai primāro aprūpi (ģimenes medicīna). Pēc medicīnas skolas vai citas pamatapmācības pabeigšanas ārsti vai ķirurgi un citi klīnicisti parasti turpina savu medicīnisko izglītību noteiktā medicīnas specialitātē, pabeidzot vairāku gadu rezidentūru, lai kļūtu par speciālistu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webmd.com/health-insurance/insurance-doctor-types|title=Different Types of Doctors: Find the Specialist You Need|last=Whitbourne|first=Kathryn|website=WebMD|access-date=2023-02-03|language=en}}</ref>

{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2457''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2457''
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]] 
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             = 
| Beigu_datums           = 
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2456]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2458]]''
}}
'''''Kosmos-2457''''' (''Космос-2457'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 733. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 6.<ref name="ianc.rsa" />

[[Kategorija:Automašīnas|Drošība]]
[[Kategorija:Drošība]]

'''Profilakse''' (no {{val|el|πρόφύλακτικός}} (''profilaktikos'') — 'aizsardzības') ir pasākumu kopums, kas nodrošina [[cilvēks|cilvēku]] [[veselība]]s saglabāšanu.

{{Grāmatas infokaste v2
|name                = Metamorfozes
|image               = Hayden White 11.jpg
|image_size          = <!-- custom size for image (defaults to 220px)   -->
|caption             = 1556. gada izdevuma vāks<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Hayden White Rare Book Collection|url=http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits|publisher=University of California, Santa Cruz|accessdate=15 April 2013|archive-date={{dat|2015|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150418114331/http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits}}</ref>
|author              = [[Ovidijs]]
|title_orig          = ''Metamorphoseon libri''
|pub_date            = 8. gads m.ē.
|language            = Latīņu
|genre               = 
}}
'''"Metamorfozes"''' ({{val|la|Metamorphōseōn librī}}) ir romiešu dzejnieka [[Ovidijs|Ovidija]] [[poēma]]. Tā tiek uzskatīta par viņa labāko darbu. Darbs sastāv no vairāk par 250 mītiem, kas apkopoti 15 grāmatās. Mīti ir par laikposmu no pasaules radīšanas līdz [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] valdīšanai.

{{Etniskas grupas infokaste
| tauta = Moldāvi
| attēls = 
| skaits = 3,35 miljoni
| vieta = {{ubl
 | {{MDA}} (2,82 miljoni)
 | {{UKR}} (0,26 miljoni)
 | {{RUS}} (0,16 miljoni)
 }}
| valoda = [[rumāņu valoda]],<br />[[krievu valoda]], [[ukraiņu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]] ([[pareizticība]])
| grupas = 
| radi = [[rumāņi]]
}}

'''Pasaules čempionāts [[peldēšanas sports|peldēšanā]] īsajā baseinā''' ir ikkatru otro gadu notiekošas sacensības, ko organizē [[FINA]]. Sacensības notiek 25 m baseinā. Pirmais čempionāts notika 1993. gadā [[Palma (pilsēta)|Palmā]], [[Spānija|Spānijā]]. Sacensības parasti tiek rīkotas decembrī vai arī martā—aprīlī. Sportisti sacenšas visos četros stilos.

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = ([[w:lv:Kalupe]]): Kalupes Vissvētākā Altāra Sakramenta Romas katoļu baznīca, pirmais attēls - [[:Attēls:Kalupes katoļu baznīca.jpg]]
| source         = paša darbs
| date           = 2015-8-13
| author         = [[Dalībnieks:Silraks|Silraks]]
| permission     = Creative Commons Attribution ShareAlike License v. 3.0
| other_versions = 
}}

{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Glimepirīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = N-[4-{2-(3-etil-4-metil-2-okso-3-pirolīn-''l''-karboksamido)-etil}-benzolsulfonil]-N'-4-metilcikloheksilurīnviela,<br />1-[{p-[2-(3-etil-4- metil-2-okso-3-pirolīn-l-karboksamido)etil]fenil}sulfonil]-3-(''trans''-4- metilcikloheksil)urīnviela
|           CAS numurs = 93479-97-1
|      ķīmiskā formula = C<sub>24</sub>H<sub>34</sub>N<sub>4</sub>O<sub>5</sub>S
|              molmasa = 490,617 
|                 citi =
}}

'''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

'''Superdators''' ir [[dators]] ar lielāko aprēķinu ātrumu, ko ir iespējams sasniegt kādā [[datortehnika]]s attīstības laika posmā.

[[Kategorija:Zvaigznāji]]

{{Augstskolas infokaste|nosaukums=Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte<br />''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1920]]. gadā|valsts=Azerbaidžāna|vieta=[[Baku]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=16 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://asoiu.edu.az/|attēls=Azərbaycan_Dövlət_Neft_Akademiyasının_binası.jpg}}'''Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti'') ir augstākās izglītības iestāde [[Baku]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K<sub>2</sub>S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mahmūds Abāss
| vārds_orģ           = مَحْمُود عَبَّاس
| attēls              = Mahmoud Abbas (2022).jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|2005|1|15|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 
| term_sākums2        = 
| term_beigas2        = 
| viceprezidents2     = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = 
| premjers2           = 
| priekštecis2        = 
| pēctecis2           = 
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = 
| term_sākums3        = 
| term_beigas3        = 
| viceprezidents3     = 
| vicepremjers3       = 
| vietnieks3          = 
| prezidents3         = 
| premjers3           = 
| priekštecis3        = 
| pēctecis3           = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1935|3|26}}
| dzim_vieta          = 
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = 
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = 
| partija             = [[Fatah]]
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Mahmūds Abāss''' ({{val|ar|مَحْمُود عَبَّاس‎}}, ''Maḥmūd ʿAbbās''; dzimis {{dat|1935|3|26}}) ir pašreizējais [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents.

{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Mitāgskogels
| Photo                = Poertschach_Halbinsel_mit_Mittagskogel_03022013_033.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Mitāgskogels no [[Verterezers|Verterezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt = 
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.506667 |latNS=N
| longd=13.948889 |longEW=E
| Augstums         = 2145
| Relatīvais_augstums  = 706
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}

'''Fiziska persona''' ir [[cilvēks]] kā [[tiesības|tiesību]] un [[pienākumi|pienākumu]] subjekts un īstenotājs. Fiziskas personas statuss sākas līdz ar personas [[piedzimšana|piedzimšanu]] un beidzas ar [[nāve|nāvi]]; abi šie fakti ir pierādāmi ar izrakstiem no dzimtsarakstu nodaļu reģistriem un to izdotiem dokumentiem. Otrs personas veids ir [[juridiska persona]].<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=fiziska%20persona&list=fiziska%20persona&lang=LV</ref>

'''Humānisms''' ir viena no [[ētika]]s kategorijām [[filozofija|filozofijā]].

{{stack|
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Nikolajs Rērihs
|     vārds_orig = ''Николай Рёрих''
|         attēls = N_Roerich.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|10|9}}|{{dat||9|27}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 13
| m_vieta = Kulu, [[Himāčala Pradēša]], [[Indijas Domīnija]] (tagad {{IND}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = 
| dzimums = V
| vecāki = Konstantīns Rērihs<br>Marija Kalašņikova
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = Jeļena Rēriha (Šapošņikova)
| bērni = Jurijs Rērihs<br>[[Svjatoslavs Rērihs]]
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = 
}}
{{Listen
 |filename     = "About Shambala" N.Roerich.ogg
 |title        = "Rēriha stāstījuma ieraksts par Šambalu"
 |description  = 1929. gada ieraksts. 
}}
}}

'''Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna''' ir slēgta līnija, kas atklāta 1935. gadā. Tā bija 35 km gara un būvēta kā platsliežu līnija ar 1524 mm sliežu platumu. Slēgta 1990. gadā. Dzelzceļa līnija savienoja [[Madona|Madonu]] ar [[Lubāna|Lubānu]], gāja cauri [[Praulienas pagasts|Praulienas pagastam]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu pagastam]], nedaudz arī pa [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu pagasta]] robežu. Līnijā bija 6 stacijas — [[Madonas dzelzceļa stacija|Madona]] (darbojas arī mūsdienās līnijā [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]), [[Prauliena (stacija)|Prauliena]], [[Visagals (stacija)|Visagals]], [[Meirāni (stacija)|Meirāni]], [[Jaunlubāna (stacija)|Jaunlubāna]] un [[Lubāna (stacija)|Lubāna]].<ref>1940.g. vasaras vilcienu, autobusu, tramvaju un kuģu līniju saraksts no 1940. g. 19. maija. Rīga: LETA.</ref> Dzelzceļa izbūve ļāva izvest kokmateriālus no Lubānas mežiem un vietējiem sākt nodarboties ar cukurbiešu audzēšanu<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa&#124;issue:/p_001_sedr1937n11&#124;article:DIVL92&#124;query:Praulienas%20Praulienas%20stacija&#124;issueType:P|title=Mani piedzīvojumi cukurbiešu audzēšanā|publisher=Sētā un Druvā|work=|access-date=|date=01.07.1937.|last=Lauksaimnieks B.|first=|archive-date=16.09.2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200916163325/http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa{{!}}issue:/p_001_sedr1937n11{{!}}article:DIVL92{{!}}query:Praulienas%20Praulienas%20stacija{{!}}issueType:P}}</ref>. 

{{BioTakso infokaste
|      binomial = Castanea sativa
|        autors = [[Filips Millers|Mill.]] 
|        attēls = Chestnuts.jpg
| att_nosaukums = Ēdamās kastaņas augļi
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|          tips = Magnoliophyta
|       tips_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Fagales
|      rinda_lv = Dižskābaržu rinda
|        dzimta = Fagaceae
|     dzimta_lv = Dižskābaržu dzimta
|         ģints = Castanea
|      ģints_lv = Kastaņas
|          suga = C. sativa
|       suga_lv = Ēdamā kastaņa
|     izplatība = <br />Ēdamās kastaņas iespējamais dabiskais izplatības areāls Eiropā iekrāsots zaļā krāsā. Pārējās teritorijās (oranžā krāsā) ēdamā kastaņa ir sastopama arī mūsdienās
|   kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Pētersala-Andrejsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Pētersala]]

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums =
|           attēls =Crassula ovata 2011 1.jpg
|       att_izmērs =250px 
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Crassula ovata|Olveida krasula}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta 
|    nodalījums_lv =Segsēkļi 
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Crassula
|        ģints_lv = Krasulas
|             suga =C. ovata
|          suga_lv =Olveida krasula
|         binomial =Crassula ovata  <small>(Mill.) Druce (1917)</small>
}}
'''Olveida krasula'''<ref>Dorte Nisena. ''Mājas augi'', Rīga : Zvaigzne ABC, 2008, 101. lpp. {{ISBN|978-9984-40-441-7}}</ref> (''Crassula ovata''), sarunvalodā saukta arī par '''naudas koku''', ir [[Sukulenti|sukulents]] ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] un [[Mozambika|Mozambikā]], kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz [[saules gaisma]]s, lai tas [[Etiolācija|neizstīdzētu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Jade Plant - Money Plant - Crassula Ovata - Crassulaceae - The Succulent Plant Page |url=https://www.succulent-plant.com/families/crassulaceae/moneyplant.html |website=www.succulent-plant.com |accessdate={{dat|2019|3|10||bez}}}}</ref>

'''Simetrijas ass''' ir [[taisne]], kas sadala [[plakne]]s figūru divās daļās, kas ir viena otras [[spoguļattēls]] attiecībā pret šo taisni. Piemēram, jebkura taisne, kas iet caur [[Riņķis|riņķa]] centru, ir riņķa simetrijas ass.

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Jānis Baltvilks
|         vārds_orig = 
|             attēls = Baltvilks.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1944
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Smārdes pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 2003
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 4
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = [[Latvietis]]
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[ornitologs]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Jānis Baltvilks''' (dzimis {{dat|1944|7|24}}, miris {{dat|2003|10|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/miris-dzejnieks-janis-baltvilks.d?id=6459801|title=Miris dzejnieks Jānis Baltvilks|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2013|2|2||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un [[ornitologs]].

{{Senvietas infokaste
| name           = Akrokorinta
| native_name    = {{gree|Ακροκόρινθος}}
| image          = DSC 0136 ΑΚΡΟΚΟΡΙΝΘΟΣ.jpg
| image_size     = 
| caption        = Akrokorintas nocietinājuma mūri.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 53| lats = 29| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 15| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         = 
| type           = Akropole
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, turku, venēciešu
| excavations    = no 1929. gada
| archaeologists = American School's Corinth Excavations
| condition      = Drupas
| management     = 
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Akrokorinta''' ({{val|el|Ακροκόρινθος}}) bija [[Senā Korinta|Senās Korintas]] [[akropole]], kas izvietota uz monolītas klints, un kuras pakājē atrodas senā pilsēta (mūsdienu [[Korinta]] atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no tās). Kā [[cietoksnis]] tā pastāvēja no seniem laikiem līdz pat 19. gadsimta sākumam. Labvēlīgs [[reljefs]] veidoja izdevīgu pozīciju aizsardzībai. Turklāt aizstāvjiem bija pieeja dzeramā ūdens avotam. Cietoksnis kontrolēja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]] un bija pēdējais šķērslis ceļā no ziemeļiem uz [[Peloponēsa|Peloponēsu]].

'''HCoV-229E''' jeb '''cilvēka koronavīruss 229E''' ({{val|en|Human coronavirus 229E}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[Alfakoronavīrusi|alfakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref>E. R. Gaunt,1 A. Hardie,2 E. C. J. Claas,3 P. Simmonds,1 and K. E. Templeton. Epidemiology and Clinical Presentations of the Four Human Coronaviruses 229E, HKU1, NL63, and OC43 Detected over 3 Years Using a Novel Multiplex Real-Time PCR Method down-pointing small open triangle. J Clin Microbiol. 2010 August; 48(8): 2940–2947.</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Transā
| operators = 
| attēls = Trance2013Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Rosario Dosone]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Trance''
| studija = * ''Pathé''
* ''Film4''
* ''Cloud Eight Films''
* ''Decibel Films''
* ''TSG Entertainment''
* ''Ingenious Media''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''Pathé Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|3|19}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3161949697/|title=Trance |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Transā"''' ({{Val|en|Trance}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Vinsents Kasels]] un [[Rosario Dosone]].

{{medicīniskais brīdinājums}}
'''B hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas ietekmē [[aknas]]. Izraisa B hepatīta vīruss (HBV).<ref name=WHO2014/> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[C hepatīts|C]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Eberhards Budbergs
|     vārds_orig = Andreas Eberhard von Budberg
|         attēls = Andrey Yakovlevich von Budberg (Russian portraits, Vol.2, Num.164) - retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1812 
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})

'''Amiši''' ir [[Anabaptisms|anabaptistu]] [[Kristieši|kristiešu]] grupa, kas radniecīga, bet atšķirīga no [[Mennonīti|mennonītiem]]. Amišu lielākā daļa dzīvo [[ASV]] un [[Kanāda|Kanādā]], kur viņu pieturēšanās pie vienkārša 19. gadsimta dzīvesveida tos padara par tūrisma intereses objektiem. Lielākā amišu daļa joprojām runā [[Reinzeme|Reinzemes]] [[Vācu valoda|vācu valodas]] dialektā. 20. gadsimta laikā dažādu reliģisku un sadzīves iemeslu dēļ no galvenās amišu grupas atšķēlās divas mazākas grupas. Ņemot vērā to, ka amišu ģimenēs joprojām dzimst 6-7 bērni, amišu skaits ASV ir pieaudzis no 165 tūkstošiem 2000. gadā līdz 249 tūkstošiem 2010. gadā un 318 tūkstošiem 2017. gadā. Lielākā amišu daļa dzīvo [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] un [[Indiāna|Indiānā]]. 

{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
'''Dukurē''' var būt:

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists
| attēls                   = Beverly Hills Cop.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Mārtins Brests]]
| producents               = 
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         = [[Daniels Petrijs jaunākais]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Liza Eilbahere]]
* [[Ronijs Kokss]]
| mūzika                   = [[Harolds Faltermeijers]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films]]''
* ''[[Eddie Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|12|1|Losandželosas pirmizrāde|1984|12|5|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518083543/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|316,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop.htm|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = [[Beverlihilsas policists 2]]
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists''' ({{val|en|Beverly Hills Cop}}) ir 1984. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Mārtins Brests]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Džons Eštons]], [[Liza Eilbahere]] un [[Ronijs Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1984|12|1||bez}} Losandželosā. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 1987. gada filma "[[Beverlihilsas policists 2]]" un 1994. gada filma "[[Beverlihilsas policists 3]]".

'''Anhedonija''' (no {{val|el|ἀν-}} ''(an-)'' — 'ne' un ''ἡδονή'' (''hēdonḗ'') — 'bauda') ir nespēja gūt [[prieks|prieku]] no nodarbēm, kas parasti to sagādā, piemēram, no [[vaļasprieks|vaļaspriekiem]], [[mūzika]]s, fiziskām, sociālām un [[Sekss|seksuālām]] aktivitātēm.<ref>{{cite journal |vauthors=Treadway MT, Zald DH | year = 2011 | title = Reconsidering anhedonia in depression: lessons from translational neuroscience | url = | journal = Neurosci Biobehav Rev | volume = 35 | issue = | pages = 537–555 | doi=10.1016/j.neubiorev.2010.06.006}}</ref> Anhedonija sastopama pie dažādām garīgajām slimībām ([[Šizofrēnija|šizofrēnijas]]), kā arī garastāvokļa traucējumiem. Tā mēdz būt saistīta arī [[Neiroleptiskie līdzekļi|antipsihotisko]] līdzekļu lietošanu, kā arī novērojama [[Opioīdi|opioīdu]], [[Stimulanti|stimulantu]] [[Atcelšanas sindroms|atcelšanas sindroma]] laikā.

'''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

'''''Roskosmos''''' ir [[Krievija]]s valsts korporācija, kas darbojas [[kosmonautika|kosmiskajā nozarē]]. Izveidota 2015. gada 28. decembrī uz likvidējamās '''Krievijas Federālās kosmiskās aģentūras''' bāzes.

{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            =
| caption          = Lomas atveidotāja [[Džeina Linča]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs<br/>Breds Falčuks<br/>Jans Brennans
| portrayer        = [[Džeina Linča]]
| name             = Sjū Silvestra
| occupation       = Karsējkomandas trenere<br/>TV ziņu personība
| family           = Dorisa Silvestra (māte)<br/>Džīna Silvestra (māsa)
| significantother = 
| religion         = Ateiste
| nationality      = 
}}
'''Sjūzena "Sjū" Silvestra''' ({{val|en|Susan "Sue" Sylvester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktrise [[Džeina Linča]]. Pirmoreiz televīzijā S. Silvestra parādījās seriāla ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|pilot]]'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus japonicus Groszek nadmorski 2020-06-29 04.jpg
| att_nosaukums = 
| binomial = Lathyrus maritimus
| autors = (L.) Bigelow.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga_lv = Jūrmalas dedestiņa
| suga = Lathyrus maritimus
| sinonīmi = 
Lathyrus japonicus subsp. maritimus
| kategorijas = nē
}}
'''Jūrmalas dedestiņa ''' (''Lathyrus maritimus'') ir [[daudzgadīgi augi|daudzgadīgs]] lakstaugs ar spēcīgu sakņu sistēmu. Aug jūras piekrastē, [[priekškāpas|priekškāpu]] joslā. Latvijā sastopama reti, galvenokārt Kurzemes rietumu piekrastē var atrast atsevišķus augus vai nelielas grupas. Ir zināmas dažas atradnes arī Vidzemes jūrmalā. Suga ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 2.&nbsp;kategorijā, Igaunijas un Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.<ref>V.Baroniņa, I.Lodziņa ''Populārzinātniskā Latvijas Sarkanā grāmata''. Rīga: Zinātne, 1992. 57.-58. lpp. {{ISBN|5-7966-0544-5}} 
</ref><ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 378. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref>

'''Fokstrots''' ir virzīga jeb progresīva deja un pieder pie [[Balles dejas|balles dejām]].<ref>Dainis Liepiņš. ''Mācīsimies dejot.'' Jumava, 2011, {{ISBN|978-9984-38-954-7}}</ref> Dejas soļi ir līdzīgi [[Valsis|valsim]], bet būtiska atšķirība ir fokstrota 4/4 [[Ritms|ritms]] pret valša 3/4.

{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           = 
  | citnosaukums2     = 
  | citvaloda2        = 
  | citvaloriģin2     = 
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = 
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     = 
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   = 
  | tek_caur          = 
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 
  | caurtece          = 
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = 637&nbsp;137
  | baseins_latvijā   = 
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

{{infokaste+}}

'''Lagrēķins''' ir [[Ģeogrāfiskās koordinātas|ģeogrāfisko koordinātu]] iegūšanas process [[kuģniecība|kuģniecībā]], zinot kursu un noieto attālumu no [[Kuģis|kuģa]] pēdējās noteiktās atrašanās vietas. Pārgājiena laikā kuģa vadītājam visu laiku jāzina kuģa atrašanās vieta dabā un tas, kur šī vieta atrodas uz pielietojamās kartes. Šajā nolūkā kuģa vietu uz kartes atrod pēc tā saucamajiem lagrēķiniem. [[Navigācija|Navigācijā]] pielieto divus lagrēķina veidus: grafisko un rakstisko lagrēķinu.

{{Navbox
| name = Golfs olimpiskajās spēlēs
| title = [[File:Olympic rings without rims.svg|30px]] Golfs olimpiskajās spēlēs 
| titlestyle = background:#BFD7FF
| basestyle = background:#DDEBFF
| abovestyle = background: #D5E6FF
| belowstyle = background: #D5E6FF
| bodyclass = hlist
| state = {{{state|autocollapse}}}

(''Maxilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]].]]
'''Žoklis''' [[Cilvēks|cilvēkiem]] ir kauli [[Seja|sejas]] apakšējā pusē, kas nodrošina aizsardzību pret traumām, kā arī ir iesaistīti [[Runa|runāšanā]], [[Elpošana|elpošanā]] un pārtikas sakošanā. Žoklis sastāv no [[Augšžokļa kauls|augšžokļa]] (M''axilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]]. Augšžoklis ir fiksēts, bet apakšžoklis ir kustīgs un tiek kontrolēts ar dažādām [[Muskuļi|muskuļu]] grupām.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=1|title=The Anatomy of the Maxilla and the Mandible: Related Structures and Inserted Muscles|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/9781119427926.ch1|publisher=Wiley|date=2020-05-15|isbn=978-1-119-42784-1|pages=1–16|first=Dmitri|last=Lev|first2=Zvi|last2=Artzi}}</ref>

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| official_name = Milvoki
| settlement_type = [[Lielpilsēta]]
| nickname = 
| website = 
| image_skyline = Collage of sites in Milwaukee.jpg
| imagesize = 
| image_caption = 
| image_flag = 
| image_seal = 
| image_map = WIMap-doton-Milwaukee.PNG
| mapsize = 180px
| map_caption = Milvoki, Viskonsina
| image_map1 = 
| mapsize1 = 
| map_caption1 = 
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_type1 = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
| subdivision_type2 = Apgabals
| subdivision_name = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_name1 =  [[Viskonsina]]
| subdivision_name2 = [[Milvoki apgabals|Milvoki]], [[Vašingtona apgabals|Vašingtona]], [[Vaukešā apgabals|Vaukeša]]
| government_type = 
| leader_title = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
| leader_name = Toms Berets
| established_date = 
| area_footnotes = |area_magnitude
| area_total_sq_mi = 
| area_land_sq_mi = 
| area_water_sq_mi = 
| area_total_km2 = 251.0
| area_land_km2 = 248.8
| area_water_km2 = 2.2
| population_as_of = 2008
| population_total = 604 477
| population_metro = 1 739 497
| population_density_km2 = 2399.5
| population_footnotes = 
| timezone = CST
| utc_offset = -6
| timezone_DST = CDT
| utc_offset_DST = -5
| postal_code_type = 
| postal_code = 
| area_code = 414
| elevation_m = 
| elevation_ft = 
| blank_name = 
| blank_info = 
| blank1_name = 
| blank1_info = 
| footnotes = 
| native_name = ''Milwaukee''
}}
'''Milvoki''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Milwaukee'') ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Viskonsina]]s štata lielākā pilsēta [[Mičigans|Mičigana]] dienvidrietumu krastā.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reptile''
| operators = 
| attēls = Reptile film poster.png
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Grānts Singers]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Benisio del Toro]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Ališija Silverstone]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Reptile''
| studija = ''Black Label Media''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|7|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|9|29|Netflix}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Reptile''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Grānts Singers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Ališija Silverstone]].

{{Karaliskas personas infokaste
| name         = Muāvija I
| alt          = 
| image        = Caliph Muawiya Calligaprhy.png
| caption      = Muāvijas I zīmogs
| title        = 
| succession1  = [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifāta]] kalifs
| predecessor1 = 
| successor1   = [[Jazīds I]]
| reign1       = no 661. līdz 680. gadam
| succession2  = 
| reign2       = 
| reign-type2   = 
| predecessor2 = 
| successor2   = 
| spouse       = 
| issue        = [[Jazīds I]]<br/>Abd Allāhs<br/>Ramla (meita)
| full name    = Muāvija ibn Abī Sufjāns <br /> ({{lang|ar|معاوية ابن أبي سفيان}})
| house        = 
| dynasty      = [[Umajādu dinastija]]
| father       = [[Abū Sufjāns ibn Harbs]]
| mother       = [[Hinda bint Utba]]
| birth_date   = 597., 603. vai 605. gadā
| birth_place  = [[Meka]]
| death_date   = 680. gada aprīlī
| death_place  = [[Damaska]]
| burial_place = 
| religion     = [[islāms]]
}}

'''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

'''Džodrela Benka observatorija''' (''Jodrell Bank Observatory''), sākotnēji '''Džodrela Benka eksperimentālā stacija''' (''Jodrell Bank Experimental Station''), ir [[observatorija]], kurā atrodas vairāki [[radioteleskops|radioteleskopi]]. Tā ir [[Mančestras Universitāte]]s Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas [[Češīra|Češīras grāfistē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

{{Commonscat|Subterranea}}

'''Mākoņu datubāze''' ir datubāze, kas parasti darbojas uz [[mākoņskaitļošana]]s platformas, kā piemēram [[Amazon EC2]], [[GoGrid]] un [[Rackspace Cloud]]. Ir divi biežāk lietotie izvietošanas modeļi: lietotāji var neatkarīgi izmantot datubāzes mākonī lietojot [[Virtual Machine]] kopiju, vai tie var iegādāties pieeju datubāzes servisam, ko uztur mākoņa datubāzes nodrošinātājs. No pieejamajām mākoņu datubāzēm, daļa ir uz [[SQL]] bāzes un daļa izmanto [[NoSQL]] datu modeli.

{{Commonscat|Toxins|Toksīni}}

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>6</sub>CH<sub>3</sub>
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=125,67&nbsp;°C
}}
'''Oktāns''' (CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>6</sub>CH<sub>3</sub>) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]]. 

{{Commonscat|Hydroelectric power plants by country}}

{{Militārās konstrukcijas infokaste
| name = Atlantijas valnis
| partof = [[Trešais reihs|Trešā reiha]]
| location = [[Kontinentālās Eiropas]] un [[Skandināvija]]s rietumu piekraste
| coordinates =
| image = File:Atlantikwall.gif
| image_size= 
| caption = 
| type = Krasta aizsardzība un fortifikācijas
| code =
| built = 1942–1944. gadi
| builder = [[Tota organizācija]]
| materials =
* Dzelzsbetons
* kokmateriāli
* dzelzs
| length = 1670 miles (2687 km)
| used = 1942–1945. gadi
| demolished =
| condition = Daļēji nojaukts; pārsvarā neskarts
| controlledby = {{flaga|Nazi Germany}} [[Trešais reihs]]
| garrison =
| current_commander =
| past_commanders = [[Ervīns Rommels]] {{small|(1943–1944)}}
| occupants = [[Vērmahts]]
| battles = [[Otrais pasaules karš]]
| events = [[Sentnezēras Reids]]<br />[[Djepas kauja]]<br />[[Izcelšanās Normandijā]]<br />[[Operācija Undergo]]<br/>[[Šelda kauja]]
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis<br /><br />Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3 
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
}}

{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Čepmens''' (sieviešu dzimtē '''Čepmena''') var būt:

{{Commonscat|Knowledge}}

pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,<br />saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri<br /><br />Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,<br />fosforūdeņradis,<br />fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH<sub>3</sub>
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = −88,8&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH<sub>3</sub>) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P<sub>2</sub>H<sub>4</sub>), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

{{cita nozīme|Senās Romas pilsētu|mūsdienu Francijas pilsētu|Kannas}}

{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Aizstāvības kampaņa'''{{fact}} ({{val|en|Advocacy}}) ir politisks process, kurā [[indivīds]] vai grupa cenšas ietekmēt lēmumus, politiskās, ekonomiskās un sociālās sistēmas un iestādes. Aizstāvēšana var iekļaut daudz darbību, ko kāda persona vai [[organizācija]] apņemas veikt. Tajā skaitā var būt kampaņu izmantošana [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]], publiskas uzstāšanās, semināri, pētījumu pasūtīšana un publicēšana, sabiedrisko aptauju veikšana. Viens no aizstāvības veidiem ir [[lobēšana]], bieži to veic [[lobiju grupa]]s, kur tiešā komunikācija ir vērsta uz [[Likumdošanas vara|likumdošanu]], kas ieņem lielu lomu mūsdienu [[Politika|politikā]].<ref>Michigan nonprit association. Lobbying and Advocacy. [http://www.stayinglegalmi.org/lobbying_and_political_activity.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160205190143/http://www.stayinglegalmi.org/lobbying_and_political_activity.html |date={{dat|2016|02|05||bez}} }} Retrieved 1 December 2015</ref> Pētījumus šajā jomā sāka izmantot, lai noskaidrotu, kā interešu aizstāvības grupas ASV<ref>Obar, Jonathan (2012). Advocacy 2.0: An Analysis of How Advocacy Groups in the United States Perceive and Use Social Media as Tools for Facilitating Civic Engagement and Collective Action. Journal of Information Policy. [http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1956352] Retrieved 1 December 2015</ref> un Kanādā<ref>Obar, Jonathan (2013). Canadian Advocacy 2.0: An Analysis of Social Media Adoption and Perceived Affordances by Advocacy Groups Looking to Advance Activism in Canada. Canadian Journal of Communication. 39(2), 211-233.
 [http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2254742]  Retrieved 1 December 2015</ref>  izmanto sociālos medijus, lai veicinātu pilsonisko līdzdalību un kolektīvo rīcību.

'''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Seggenrohrsaenger_hand.jpg
 | att_nosaukums = 
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus paludicola
 |       suga_lv = Grīšļu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus paludicola <br /><small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1817)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība = 
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Grīšļu ķauķis''' (''Acrocephalus paludicola'') ir neliels [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') [[dziedātājputns]]. Tas ir viens no visretākajiem Eiropas dziedātājputniem, kas ligzdo nelielā areālā [[Eiropa]]s austrumos, ziemo [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=purvs>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bef.lt/fileadmin/Publications/grislu-kauka-LV.pdf |title=Grīšļu ķauķa aizsardzība zemajos purvos un palieņu pļavās |access-date={{dat|2018|08|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160323172834/http://bef.lt/fileadmin/Publications/grislu-kauka-LV.pdf |archivedate={{dat|2016|03|23||bez}} }}</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref>

{{ infobox
| title          = {{#if:{{{title|}}}|{{{title}}}|{{PAGENAME}}}}
| titlestyle     = font-style: italic
| subheader      = {{{transcription|}}}
| subheaderstyle = font-size: small; font-weight: normal
| above          = {{#if:{{{english_title|}}}|{{{english_title}}} }}
| abovestyle     = font-size: small; font-style: italic
| image          = {{#if:{{{image|}}}|[[File:{{{image}}}{{!}}{{min|200|{{{image_size|}}} }}px]]}}
| caption        = {{{caption|}}}

'''3. maijs''' ir gada 123. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (124. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 242 dienas.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color    = #5B0CB9
| nos         = ''Fiorentina''
| logo        = 
| pilns       = ''Associazione Calcio Firenze <br />Fiorentina SpA''<ref name="fiorentina_society">{{Tīmekļa atsauce|url=http://it.violachannel.tv/organigramma.html|publisher=ACF Fiorentina|title=Organigramma|language=Italian|accessdate=2009-11-29|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090428032254/http://it.violachannel.tv/organigramma.html|archivedate=2009-04-28}}</ref><ref name="fiorentina_society_legacalcio">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lega-calcio.it/it/Serie-A-TIM/Squadre/Fiorentina/Squadra.page|publisher=Lega Calcio|title=Fiorentina|language=Italian|accessdate=2009-02-18|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090225024314/http://www.lega-calcio.it/it/Serie-A-TIM/Squadre/Fiorentina/Squadra.page|archivedate=2009-02-25}}</ref>
| iesauka     = ''Viola'' (Violetie), ''Gigliati'' (Lilijas)
| shortname   = 
| pilsēta     = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dib         = 1926
| dib_mēn     = 8
| dib_dat     = 26
| dib_com     = (AC Fiorentina)<br />2002. gadā (ACF Fiorentina)
| stad        = [[Artēmio Franki stadions]]
| ietilp      = 47 282
| prez        = {{flaga|Itālija}} Roko Kommiso
| tren        = {{flaga|Itālija}} [[Vinčenco Italjāno]]
| līga        = [[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Itālijas A sērija]]
| sez         = [[2022.—2023. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona|2022.—2023.]]
| poz         = 8. vieta
|pattern_la1        = _fiorentina2021H
|pattern_b1         = _fiorentina2021H
|pattern_ra1        = _fiorentina2021H
|pattern_sh1        = _fiorentina2021H
|pattern_so1        = _fiorentina2021H
|leftarm1           = 4C1D84
|body1              = 4C1D84
|rightarm1          = 4C1D84
|shorts1            = 4C1D84
|socks1             = 4C1D84
|pattern_la2        = _fiorentina2021A
|pattern_b2         = _fiorentina2021A
|pattern_ra2        = _fiorentina2021A
|pattern_sh2        = _fiorentina2021A
|pattern_so2        = _fiorentina2021A
|leftarm2           = FFFFFF
|body2              = FFFFFF
|rightarm2          = FFFFFF
|shorts2            = FFFFFF
|socks2             = FFFFFF
}}

{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Kur vēži dzied
|    oriģinālnos = ''Where the Crawdads Sing''
|         attēls = Where the Crawdads Sing (film).jpg
|        att_izm = 
|       paraksts = 
|          žanrs = 
|       režisors = [[Olīvija Ņūmena]]
|     producents = 
* [[Rīza Viterspūna]]
* Lorēna Noištatere
|      scenārijs = [[Lūsija Alibara]]
|        aktieri = 
* [[Deizija Edgara Džounsa]]
* [[Teilors Džons Smits]]
* [[Hariss Dikinsons]]
* [[Maikla Haiata]]
* Sterlings Meisers jaunākais
* [[Deivids Stratērns]]
|         mūzika = [[Maikls Danna]]
|      operators = [[Pollija Morgana]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/a-quiet-place-2-cinematography-polly-morgan-interview/|title=How 'A Quiet Place Part II' Cinematographer Polly Morgan Channeled Spielberg to Craft an Intimate Spectacle|website=[[Collider]]|first=Adam|last=Chitwood|date=June 8, 2021|access-date=June 18, 2021}}</ref>
|        montāža = [[Alans Edvards Bels]]
|        studija = 
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[3000 Pictures]]''
* ''[[Hello Sunshine]]''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|7|15|ASV|2022|8|19|Latvija}}
|         ilgums = 
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name=DeadlineProj>{{Tīmekļa atsauce |first=Anthony |last=D'Alessandro |date=July 13, 2022 |title=‘Thor: Love And Thunder’ Heading To $200M+ As Counter-Programming ‘Paws Of Fury’, ‘Crawdads Sing’ Open – Box Office Preview |url=https://deadline.com/2022/07/box-office-thor-love-and-thunder-paws-of-fury-where-the-crawdads-sing-1235063365/ |access-date=July 13, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]] }}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|140,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Where the Crawdads Sing (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9411972/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|21||bez}}}}</ref>
|         nākamā = 
|           imdb = 9411972
}}
'''"Kur vēži dzied"''' ({{val|en|Where the Crawdads Sing}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas drāmas filma, kas balstīta uz [[Dēlija Ouensa|Dēlijas Ouensas]] tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisore ir [[Olīvija Ņūmena]], scenārija autore [[Lūsija Alibara]], producente [[Rīza Viterspūna]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Deizija Edgara Džounsa]], [[Teilors Džons Smits]], [[Hariss Dikinsons]], [[Maikla Haiata]], [[Sterlings Meisers jaunākais]] un [[Deivids Stratērns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2022-02-25 |title=What to Expect From 'Where the Crawdads Sing,' Daisy Edgar-Jones's Poignant Next Film |url=https://www.vogue.com/article/where-the-crawdads-sing-daisy-edgar-joness-what-to-expect |access-date=2022-02-27 |website=Vogue |language=en-US}}</ref> Filmas sižets norisinās 1950. gados, un vēsta par atstumtu meiteni, kas dzīvo [[Ziemeļkarolīna]]s purvā un kļūst par galveno aizdomās turamo slepkavības prāvā.

{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Georgs Zulcers
|     vārds_orig = ''Johann Georg Sulzer''
|         attēls = Sulzer Portrait ca 1780.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Vintertūra]], {{SUI}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1779
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Prūsija|Berlīne}}, {{GER}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = teologs, zinātnieks
|        dzimums = 
|         vecāki = Heinrihs Zulcers
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

'''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti|Kzekavas]]
[[Kategorija:Rīgas rajons|Kzekavas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

{{infokaste+}}

'''Bikses''' ir staklēts [[apģērbs|lejasģērbs]], kas aptver [[iegurnis|iegurni]] (bezstaru bikses) un arī atsevišķi abus stilbus (staru bikses). Konstruktīvi atšķirīgas bikses valkā gan apakšdrēbju, gan padrēbju, gan virsdrēbju, gan ārdrēbju kārtās. Pēc garuma staru bikses sniedzas līdz pastaklei, pusgurnam, ceļgalam, pacelei, puslielam, [[potīte|potītei]], [[pēda|pēdai]], pēdapakšai (piemēram, bikses ar pēdsloksnēm). <ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 102. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>

kreisajām parādes durvīm]]
'''Romiešu skaitļi''' ir skaitļu sistēma, kuru izmantoja [[Senā Roma|senie romieši]]. Tā radās apmēram 500 gadus pirms mūsu ēras.

[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Oksīdi]]

'''Dioptrija''' ({{val-el|dia}} — caur, ''optos'' — redzams<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp.</ref>) ir [[lēca]]s stipruma [[mērvienība]] un ar to izsaka lēcas [[optiskais stiprums|optisko stiprumu]]. Tas ir apgriezts lielums [[Fokuss (optika)|fokusa attālumam]]. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m<sup>-1</sup>). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav [[SI sistēma|SI]] mērvienība, taču to plaši lieto [[Optika|optikā]] un [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]]. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai [[brilles|briļļu]] optisko stiprumu, bet arī [[redze]]s novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka [[tuvredzība]]s lielums ir –3 dioptrijas (D vai ''dpt''), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. [[Tālredzība|Tālredzīgiem]] cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Frīdrihs Canders
|     vārds_orig = ''Friedrich Zander''
|         attēls = Stamps of Latvia, 2012-22.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887 
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Kislovodska|Kislovodskā]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Artūrs Canders
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas = Rūpnīcas «[[Provodņiks]]» (Rīgā) un «Motors» (Maskavā), Centrālais konstruktoru birojs «Aviatrest», Aviācijas motorbūves institūts
|     alma_mater = Dancigas augstākā tehniskā skola, [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[inženierija]], raķešbūve
|    pasniedzēji = [[Pauls Valdens]]
|       studenti = [[Sergejs Koroļovs]]
|     sasniegumi = Izgudrojis reaktīvo dzinēju, kas darbojās ar [[sašķidrinātais skābeklis|sašķidrināto skābekli]] un benzīnu. Radījis kosmisko lidojumu teoriju.
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Šivelučs
| Nosaukums2       = ''Шивелуч''
| Photo            = Shiveluch - 10 July 2007 - iss015e16913 edit.jpg
| Paraksts         = Šivelučs 2007. gada jūlijā
| Augstums         = 3283
| Relatīvais_augstums = 3168
| karte            = Kamčatkas novads#Krievija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 56 |latm= 39 |lats=13 |latNS= N
| longd= 161 |longm= 21 |longs=47 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Krievija|Kamčatkas novads}}
| Kalnu grēda      = [[Austrumu grēda]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023|4|11}}
}}

'''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref> 

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #FFEE00
| nos             = ''VVV-Venlo''
| logo_links      = VVV-Venlo logo.svg
| logo_izm        = 160px
| pilns           = ''Venlose Voetbal Vereniging Venlo''
| iesauka         = 
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Venlo}}
| līga            = ''[[Eerste Divisie]]''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 7. vieta
| dib             = 1903
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 7
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt = 
| darbojās        = 
| stad            = ''[[De Koel]]''
| ietilp          = 8000
| krāsas          = 
| īpašn           = 
| prez            = 
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} Riks Kreiss
| kapteinis       = 
| mediji          = {{URL|https://vvv-venlo.nl/}}
| sadarbojas      = 
| pattern_la1=_thinblackborder
| pattern_b1=_vvv1718h
| pattern_ra1=_thinblackborder
| leftarm1=ffff00
| body1=ffff00
| rightarm1=ffff00
| shorts1=000000
| socks1=FFEE00
| pattern_la2=_thinblueborder
| pattern_b2=_vvv1718a
| pattern_ra2=_thinblueborder
| leftarm2=FFFFFF
| body2=FFFFFF
| rightarm2=FFFFFF
| shorts2=FFFFFF
| socks2=FFFFFF
}}

'''Kāls''' ir skaita [[mērvienība]] — 30 gabalu. Kālu pamatā lieto [[zivis|zivju]] tirdzniecībā. Izmanto vismaz kopš [[17. gadsimts|17. gadsimta]]. To lietoja [[Rīga|Rīgā]] un [[Anglija|Anglijā]].

{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Chenopodium|ģints_lv=Balandas|binomial=Chenopodium strictum|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Chenopodium strictum|suga_lv=Stāvā balanda|attēls=Chenopodium strictum sl9.jpg}}

{{Upes infokaste
| nosaukums          = Malijaņuja
| citvalsts          = 
| citnosaukums       = 
| citvaloda          = 
| citvaloriģin       = 
| citvalsts1         = 
| citnosaukums1      = 
| citvaloda1         = 
| citvaloriģin1      = 
| attēls             = Малый Анюй в месте пересечения дороги Купол-Двойной.jpg
| paraksts           = Malijaņuju tās augštecē šķērsojošs ceļš
| attēla_izmērs      =
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Čukotkas autonomais apvidus#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=67| sāk_plat_m=10| sāk_plat_s=28| sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=170| sāk_gar_m=46| sāk_gar_s=11| sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=27| iet_plat_s=43| iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=48| iet_gar_s=10| iet_gar_EW=E
| garums            = 738
| garums_latvijā    = 
| iztekas_augstums  = 578
| ietekas_augstums  = 0,2
| kritums           = 
| caurtece          = 185
| gada_notece       = 5,84
| baseins           = 49 800
| baseins_latvijā   = 
| satekupes          = 
| izteka             = Boļšoje Verhņejes ezers
| ieteka             = [[Aņuja]]
| tek_caur           = 
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = Pogindena
}}
'''Malijaņuja''' ({{val|ru|Малый Анюй}}), arī '''Kiraeņīja''' ({{val|sah|Кыра Өньүүй}} — ‘mazā upe’) vai '''Meiniutivēma''' ({{val|ckt|Мэйныуттывээм }} — ‘lielā meža upe’),<ref>[https://yadi.sk/i/jOw3FvI13CnuRB Леонтьев В. В., Новикова К. А. Топонимический словарь Северо-Востока СССР]</ref> ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļaustrumos. Plūst pa [[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotkas autonomā apvidus]] un [[Sahas Republika]]s teritoriju. 

[[Kategorija:Āzijas tautas]]
[[Kategorija:Taizeme]]

'''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

'''Marža''' ({{val|fr|marge}} — 'starpība, peļņa') — atšķirīgu lielumu, rādītāju atņemšanas rezultātā iegūts skaitlisks lielums, raksturojums, kas tiek lietots [[Banka|banku]], [[Birža|biržu]], [[tirdzniecība]]s un [[apdrošināšana]]s jomā.<ref>Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca, Rīga, Zvaigzne, 2000.g.</ref>

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Enciklopēdisks stils|Piemēram, "Pēc smagas “aplaušanās” ar Mac Portable, „ābolkompānija”..."; slīpraksts}}
{{coord|37.33182|-122.03118|region:US-CA|display=title}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Apple Inc.''
| logo = 
| type = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as = 
| foundation = {{dat|1976|4|1|N|bez}}
| founder = {{ubl|[[Stīvs Džobss]]|[[Stīvs Vozņaks]]|[[Ronalds Veins]]<ref name=AppleConf>{{Grāmatas atsauce| last = Linzmayer| first = Ronald W.| title = Apple Confidential: The Real Story of Apple Computer, Inc.| publisher = No Starch Press| year = 1999| url = http://extras.denverpost.com/books/chap0411h.htm}}</ref>}}
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Kupertino}}<ref name=Waymarkmark>{{Tīmekļa atsauce|author=ucdvicky|title=Waymarking: Apple Inc|url=http://www.waymarking.com/waymarks/WM3289|publisher=Waymarking.com: GEO*Trailblazer 1|accessdate=2013. gada 6.janvāris}}</ref>
| location_country = 
| locations = 
| area_served = Visa pasaule
| key_people = {{nowrap|[[Arturs Levinsons]] (priekšsēdētājs)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://apple.com/pr/bios/ |title=Press Info – Apple Leadership |publisher=Apple |accessdate=2012. gada 22. februāris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130326171611/http://www.apple.com/pr/bios/ |archivedate=2013. gada 26. Marts }}</ref><br />[[Tims Kuks]] (valdes priekšsēdētājs)}}
| industry = 
| products = {{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Produktu saraksts
|1=''[[Macintosh|Mac]]''
|2=''[[iPod]]''
|3=''[[iPhone]]''
|4=''[[iPad]]''
|5=''[[iPad Mini]]''
|6=''[[Apple TV]]''
|7=''[[OS X]]''
|8=''[[iLife]]''
|9=''[[iWork]]''
|10=''[[iOS]]''
}}
| services = {{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Pakalpojumi
|1=''[[Apple Store]]''
|2=''[[Apple Store (online)|Apple Store online]]''
|3=''[[Mac App Store]]''
|4=''[[App Store (iOS)|iOS App Store]]''
|5=''[[iTunes Store]]''
|6=''[[iBookstore|iBooks]]''
|7=''[[iCloud]]''
}}
| revenue = {{Nowrap|1={{Palielinājās}} US$ 156,508&nbsp;miljardi (2012)<ref name="10-K-2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/320193/000119312512444068/d411355d10k.htm |title=2012 Apple Form 10-K |date= October 31, 2012|accessdate=November 4, 2012}}</ref>}}
| operating_income = {{Palielinājās}} US$ {{0|0}}55.241&nbsp;miljards (2012)<ref name="10-K-2012" />
| net_income = {{Palielinājās}} US$ {{0|0}}41,733&nbsp;miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| assets = {{Palielinājās}} US$ 176,064&nbsp;miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| equity = {{Palielinājās}} US$ 118,210&nbsp;miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| num_employees = 72 800 (2012)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.macrumors.com/2012/10/31/apples-2012-annual-report-more-employees-more-office-space-more-sales |title=Apple's 2012 Annual Report: More Employees, More Office Space, More Sales |publisher=Macrumors.com |date=2012-10-31 |accessdate=2012-11-11}}</ref> 
| subsid = 
| homepage = {{URL|apple.com}}
}}
'''''Apple Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] daudznacionāla korporācija, kas izstrādā un pārdod sadzīves elektroniku, datoru programmatūras un personālos datorus. Kompānijas vislabāk pazīstamie produkti ir ''[[Macintosh]]'' ierīces — ''[[iPod]]'', ''[[iPhone]]'' un ''[[iPad]]''. Apple produktu nosaukumos burts "i" nozīmē "internets.{{fact}} Pazīstamākās Apple programmatūras ir [[macOS]] operētājsistēma, ''[[iTunes]]'' izklaides programma, ''[[iLife]]'', ''[[iWork]]'' dokumentu veidošanai, [[Final Cut Studio]] profesionāla audio un filmu apstrādes programmatūra, ''[[Safari (pārlūkprogramma)|Safari]]'' interneta pārlūkprogramma un ''[[iOS]]'', mobilo ierīču operētājsistēma. Kopš 2010. gada augusta ''Apple'' pieder 301 preču veikals desmit valstīs un interneta veikals, kur ir iespēja iegādāties visus Apple produktus. Kopš 2011. gada maija ''Apple'' ir viena no lielākajām kompānijām pasaulē un visuzticamākā tehnoloģiju kompānija pasaulē, kas ir apsteigusi ''[[Microsoft]]''.

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alabandīts
|attēls=2461M-alabandite1.jpg
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.15-30
|ķīm_formula=Mn<sup>2+</sup>S
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzelzs krāsā, brūns, pelēks, zaļš
|svītra=Tumšzaļa, brūna
|habituss=Mazi graudiņi, vidēji līdz labi izteikti kristāli, masīvs
|skaldnība=Ļoti laba trīs plaknēs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5-4
|spīdums=Pusmetālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,99
}}
__NOTOC__

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Plotīns
|     vārds_orig = Πλωτῖνος (Plotinus)
|         attēls = Plotin.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Filozofa galva no [[Vatikāns|Vatikāna]] muzeja
|     dz_dat_alt = ap [[205]]. gadu
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = Likopole pie [[Nīla]]s, [[Romas impērija]]<br />(tagad [[Asjuta]] {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[270]]. gadu
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = [[Kampānija]], [[Romas impērija]]<br />(tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|        zinātne = [[filozofija]]
|     sasniegumi = Neoplatonisma filozofija
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Plotīns''' ({{val|el| Πλωτῖνος}} (''Plōtínos''), dzimis ap [[205]]. gadu, miris ap [[270]]. gadu) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofs]] un skolotājs.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkritēji
| attēls                   = Departed234.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Departed''
| žanrs                    = Krimināldrāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               = 
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = 
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = 
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|26}}
| ilgums                   = 151 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|289 847 354}}
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 0407887
}}
'''"Atkritēji"''' ({{val|en|The Departed}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas pamatā ir 2002. gada [[Honkonga]]s trilleris "Iekšlietas" (''Infernal Affairs''). Filma saņēma četras [[79. Kinoakadēmijas balva|"Oskara" balvas]] kategorijās "[[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]]", "[[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais režisors"]], "[[Labākais adaptētais scenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais adaptētais scenārijs"]] (Viljams Monahens) un "[[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā montāža"]] (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mets Deimons]], [[Džeks Nikolsons]], [[Aleks Boldvins]], [[Mārtins Šīns]].

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laiks nogalināt
| attēls                   = Time to kill poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Time to Kill''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               = 
* [[Arnons Milčans]]
* [[Džons Grishems]]
* [[Maikls Neitensons]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Akiva Goldsmens]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Sandra Buloka]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Brenda Frikere]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Čārlzs S. Datons]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|7|24}}
| ilgums                   = 143 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996|title=A Time to Kill|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190402165047/http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetokill.htm|title=A Time to Kill (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Laiks nogalināt"''' ({{val|en|A Time to Kill}}) ir 1996. gada ASV krimināldrāmas filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Sandra Buloka]], [[Semjuels Džeksons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Kevins Speisijs]], [[Brenda Frikere]], [[Olivers Plets]] un [[Čārlzs S. Datons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|24||bez}}.

{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Belnaftahim''
| logo = Logo belneftekhim.svg
| caption = 
| type = valsts [[koncerns]]
| traded_as = 
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate = 
| predecessor = 
| successor = 
| foundation = 1997. gads
| founder = 
| defunct = 
| location_city = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location = 
| locations = 
| area_served = 
| key_people = 
| industry = [[enerģētika]], [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products = [[nafta]], naftas produkti, [[minerālmēsli]], ķīmiskās šķiedras, [[plastmasa]]
| services = 
| revenue = 
| operating_income = 
| net_income = 
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets = 
| equity = 
| owner = 
| num_employees = 
| parent = 
| divisions = 
| subsid = 
| homepage = [http://www.belneftekhim.by belneftekhim.by]
| footnotes = 
| intl = 
}}
'''''Belnaftahim''''' ({{val|be|'''Белнафтахім'''}}) jeb '''''Belneftehim''''' ({{val|ru|'''Белнефтехим'''}}), pilns nosaukums '''«Baltkrievijas naftas un ķīmijas valsts koncerns»''') ir [[Baltkrievija]]s [[nafta]]s un [[ķīmiskā rūpniecība|ķīmiskās rūpniecības]] uzņēmums. Tas ir lielākais valsts [[koncerns]]. Galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

''Pamatraksts: [[Elektroķīmija]]''{{Commonscat|Electrochemistry|Elektroķīmija}}

'''Mutvārdu tradīcija''' ir tautas, novada vai ļaužu grupas [[kultūra]]s mantojuma sastāvdaļa, kuru veido no paaudzes uz paaudzi nodotais mantojums. Mutvārdu vai orālo tradīciju veido ticējumi, reliģiski vai mitoloģiski stāsti, tautas dziesmas ([[dainas]]) pasakas, anekdotes u.c. 20.gs. uzsākta intensīva dažādu vēl mutvārdu vidē dzīvojošu tautu un cilšu kultūru pētniecība. Pazīstamākie pētnieki Milmans Perijs (Milman Parry), Alberts Lords (Albert Lord) un Valters Ongs (Walther J.Ong). Apkopotie dati norāda uz vairākām mutvārdu tradīcijas pazīmēm.

{{Commons cat|Sauria}}
{{Commonscat|Sauria}}

[[Kategorija:Ekoloģija]]
[[Kategorija:Bioģeogrāfija]]
[[Kategorija:Bioloģiskas sistēmas]]

{{catmore}}
{{Commonscat|Education}}

[[Kategorija:Benina]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Etāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>2</sub>H<sub>6</sub>
|molmasa=30,07
|blīvums=1,212
|kušanas temperatūra=90,34 K (-182,76&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=184,5 K (-88,6&nbsp;°C)
}}

'''Ranger programma''' (laikaposms: 1961 — 1965) bija ASV [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] automātisko aparātu programma ar mērķi pētīt [[Mēness|Mēnesi]] un iegūt virsmas fotogrāfijas.
)]]
Aparāti tika konstruēti tā, lai tie nepārtraukti uzņemtu Mēness virsmas attēlus un uzreiz tos pārraidītu uz Zemi, līdz aparāts ietriektos Mēness virsmā. Pirmie seši lidojumi bija neveiksmīgi un programmu iesauca par "palaid un ceri"<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jsc.nasa.gov/history/oral_histories/CortrightEM/EMC_8-20-98.pdf |title=Cortright Oral History (p25) |access-date={{dat|2015|07|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120910040446/http://www.jsc.nasa.gov/history/oral_histories/CortrightEM/EMC_8-20-98.pdf |archivedate={{dat|2012|09|10||bez}} }}</ref>, pēc programmas reorganizācijas ''Ranger 7'' veiksmīgi izpildīja savu mērķi un ieguva Mēness fotogrāfijas. Vēlāk tika palaisti vēl divi veiksmīgi ''Ranger'' aparāti. Kopumā programma tika iedalīta trijos aparātu blokos — katra bloka ietvaros [[Reaktīvās kustības laboratorija]] cerēja sasniegt labākus rezultātus un attīstīt kosmosa kuģu būvniecību. ''Ranger'' programma kopumā izmaksāja 190 miljonus ASV dolāru.

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Oaklawn Farm Zoo, Miniature horse.jpg
| att_nosaukums = [[zirga krāsa|Dārks]] miniatūrais zirgs
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = Equus caballus
|       suga_lv = Mājas zirgs
|   kategorijas = nē
}}
Par '''miniatūro zirgu''' sauc ļoti maza auguma [[mājas zirgs|zirgu]], tas ir mazāks par mazā auguma [[ponijs|poniju]], un bieži to proporcijas ir līdzīgākas zirgam nekā ponijam. Pie miniatūrajiem zirgiem tiek pieskaitīti tie zirgi vai poniji, kas ir mazāki par 86 [[Centimetrs|cm]] skaustā.<ref>[http://www.amha.org/ American Miniature Horse Association<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Miniatūrajiem zirgiem ir vairākas [[šķirne]]s.

{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Eifeļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Podul Eiffel''
|attēls               = Eiffel Bridge Ungheni Qual.jpg
|attēla paraksts      = 
|oficiāl nosaukums    = 
|transporta veids     = 
|šķērso               = [[Pruta]]
|atrašanās vieta      = starp [[Ungeni]] un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni, Jasi]]
|apkalpo              = 
|arhitekts            = [[Gistavs Eifelis]]
|tilta tips           = 
|materiāli            = 
|posmu skaits         = 
|balstu skaits        = 
|posma garums         = 
|garums               = 
|platums              = 
|augstums             = 
|maksimālā slodze     = 
|klīrenss             = 
|transporta plūsma    = 
|pamatakmens          = 
|celtniecība          = 
|atklāts              = {{dat|1877|4|21|N}}
|iepriekšējais tilts  = 1874. gadā celts tilts
|nākamais tilts       = 
|sabruka              = 
|tika nojaukts        = 
|izmaksas             = 
|koordinātas          = {{coord|47|11|59.6|N|27|47|13.5|E|region:MD_type:city||display=inline, title}} 
}}
'''Eifeļa tilts''' ({{val|ro|Podul Eiffel}}) ir tilts pār [[Pruta]]s upi un [[Moldova]]s—[[Rumānija]]s robežas šķērsošanas punkts. Tilts atrodas starp [[Ungeni]], pilsētu Moldovā, un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni]], komūnu Rumānijā.

''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Biaka
|attēls              = Fishing boats on Biak.jpg
|attēla paraksts     = 
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = 
|position = 
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Biak''
|izvietojums         = 
|arhipelāgs          = 
|latd= 0 |latm= 59 |lats= |latNS= S 
|longd=135 |longm= 57 |longs= |longEW=E
|platība             = 1904,3
|garums              = 80
|platums             = 35
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = 
|augstums            = 740
|salu skaits         = 
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Papua]]
|iedzīvotāji         = 122 166 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 64,1
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts lielpilsēta  = [[Biaka (pilsēta)|Biaka]]
|piezīme =
}} 
'''Biaka''' ({{val|id|Pulau Biak}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Administratīvi ietilpst [[Papua]] provincē; lielākā salas daļa ietilpst Biakas-Numforas apriņķī, bet neliela daļa ziemeļrietumos — Supiori apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Biaka (pilsēta)|Biaka]]. Sala ir izvēlēta par potenciālo vietu Indonēzijas [[kosmodroms|kosmodroma]] būvniecībai, pret ko iebilst vietējie iedzīvotāji.<ref>[https://www.channelnewsasia.com/asia/indonesia-biak-papua-spaceport-spacex-elon-musk-launchpad-rocket-259016 Spaceport will bring more benefits than risks, says Indonesian space agency as Papuans divided over project.]</ref>

{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

{{Commonscat|Extinct Mammalia}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Zēģelis
|         attēls = Zegelis Arhtur.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = [[Ļipecka]]s VĀK priekšnieka amatā
|     dz_dat_alt = 1897.
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Krievijas impērija]], [[Valkas apriņķis]], [[Paperze]]
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[KPFSR]], [[Tambovas guberņa]], Invažino ciems 
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = karavīrs, čekists
|        dzimums = V
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Artūrs Zēģelis''' ([[1897]] — [[1920]]) bija latviešu boļševiks, [[Ļipecka]]s [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|VĀK]] priekšnieks.

{{infokaste+}}

'''1 − 2 + 3 − 4 + ...''' [[matemātika|matemātikā]] ir bezgalīga [[Rinda (matemātika)|rinda]], kurā visu laiku tiek pieskaitīti [[skaitlis|skaitļi]], kas pēc vērtības ir par vienu lielāki nekā iepriekšējais skaitlis, kā arī mainās šī skaitļa zīme, tas ir, no [[pluss]] (+) uz [[mīnuss]] (−) un pretēji. Izmantojot [[summa]]s saskaitīšanas zīmi, to pieraksta šādi:

iesals]]

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dagdas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| source         = https://static.panoramio.com/photos/original/10018154.jpg
| date           = 
| author         = J. Sedols
| permission     = 
| other_versions = 
}}

'''Džodrela Benka observatorija''' (''Jodrell Bank Observatory''), sākotnēji '''Džodrela Benka eksperimentālā stacija''' (''Jodrell Bank Experimental Station''), ir [[observatorija]], kurā atrodas vairāki [[radioteleskops|radioteleskopi]]. Tā ir [[Mančestras Universitāte]]s Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas [[Češīra|Češīras grāfistē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

{{Coord|40|43|48|N|73|59|42|W|type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Ņujorkas Universitāte
|image = [[File:New York University Seal.svg|200px|center]]
|motto = ''Perstare et praestare''
|established = 1831<ref name="About NYU">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about.html |title=About NYU |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|type = Privāta<ref name="About NYU" />
|calendar = Semestris<ref name="About NYU" />
|endowment = {{ASV dolārs|2,755 miljardi}} (2012)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |format=PDF |page=2 |year=2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |accessdate=February 1, 2013 |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|staff = 2242<ref name="Common Data Set 2012-2013">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/ir/pdf/cds/CDS_2012-2013.pdf |title=Common Data Set 2012-2013 |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=Institutional Research and Program Evaluation |publisher=New York University |accessdate=October 31, 2013}}</ref><ref>The total number of administration staff listed here refers to the total number of employees in office and administrative support occupations at the Washington Square and School of Medicine campuses only.</ref>
|faculty = 6564<ref name="Common Data Set 2012-2013" />
|chairman = [[Martins Liptons]]<ref name="Board of Trustees">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/leadership-university-administration/board-of-trustees.html |title=Board of Trustees |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|president = [[Džons Sekstons]]<ref name="Leadership & University Administration">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/leadership-university-administration.html |title=Leadership & University Administration |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|students = 50 917<ref name="Fast Facts">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/news-publications/nyu-facts/fast-facts.html |title=Fast Facts |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher = New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|undergrad = 19 401<ref name="Fast Facts" />
|postgrad = 18 990<ref name="Fast Facts" />
|profess = 3428{{citation needed|date=August 2013}}
|residents = 12 000{{citation needed|date=August 2013}}
|alumni = 350 000{{citation needed|date=August 2013}}
|city = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|campus = 
|athletics = 
|website = [http://www.nyu.edu/ NYU.edu]
|logo = [[File:NYU logo.svg|220px]]
|colors = Violeta {{color box|#57068C}}
}}

'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

{{Skaitlis
|num = 31
|lv = Trīsdesmit viens
}}
'''31 (trīsdesmit viens)''' ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[30 (skaitlis)|30]] un [[32 (skaitlis)|32]].

Vielas '''laušanas koeficients''' ('''refrakcijas indekss''') ir skaitlisks koeficients, kas rāda, cik reižu samazinās [[gaismas ātrums]] (''v'') vielā attiecībā pret šī paša viļņa ātrumu [[vakuums|vakuumā]] — [[gaisma]]s ātrumu ''c''. Parasti laušanas koeficientu apzīmē ar simbolu ''n'' un to aprēķina pēc formulas:

{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = 
| attēls = Cerastium arvense ENBLA01.JPG
| att_nosaukums = 
| binomial = Cerastium arvense
| suga = Cerastium arvense
| suga_lv = Tīruma radzene
}}'''Tīruma radzene''' ({{val|la|Cerastium arvense}}) mainīga izskata [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] suga. Tā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]] un atmatās, [[Kāpa|kāpās]], karjeros un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cerastium-arvense-l/|title=tīruma radzene - Cerastium arvense L - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-30}}</ref>

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Kalcija oksīda kristālrežģis<br /><br />Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=2850&nbsp;°C
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br /><br />Dislāpekļa oksīda molekulas modeļi<br /><br />Dislāpekļa oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = slāpekļa(I) oksīds, slāpekļa oksiduls,<br />smieklu gāze, jautrības gāze,<br />slāpekļa(V) oksonitrīds
|           CAS numurs = 10024-97-2
|      ķīmiskā formula = N<sub>2</sub>O
|              molmasa = 44,013
|              blīvums = 1,977
|  kušanas temperatūra = −90,86&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = −88,48&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 0,15 g/100 ml (15&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Dislāpekļa oksīds''' (N<sub>2</sub>O) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — viens no [[slāpekļa oksīdi]]em. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] dislāpekļa oksīds ir bezkrāsaina, nedegoša (degšanu uzturoša), par gaisu smagāka gāze ar vāju, patīkamu saldenu smaržu un piegaršu. Nav indīgs, bet ieelpojot rada reibinošu efektu, tādēļ tiek saukts par '''smieklu gāzi''' vai '''jautrības gāzi'''. Šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet nereaģē ar to (ir viens no retajiem [[sāļus neradošie oksīdi|sāļus neradošajiem oksīdiem]]). Šķīst arī [[etilspirts|etilspirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[sērskābe|sērskābē]]. 40 [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfēru]] spiedienā istabas temperatūrā dislāpekļa oksīds kļūst šķidrs. Maisījumā ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], [[amonjaks|amonjaku]], ētera tvaikiem, [[ciklopropāns|ciklopropānu]] un citām degošām vielām var būt sprādzienbīstams.

{{Commonscat|Maps of Pakistan}}

'''Iekšējā jūra''' ir ar [[sauszeme|sauszemi]] gandrīz pilnībā noslēgta [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] daļa. Iekšējās jūras ūdens apmaiņa ar pārējā okeāna ūdeni notiek vāji un jūras straumju režīmu nosaka pašas iekšējās jūras temperatūru un sāļuma atšķirības.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI<sub>2</sub>
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1150&nbsp;°C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI<sub>2</sub> ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0&nbsp;°C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI<sub>2</sub>·2H<sub>2</sub>O, kas jau virs 0,5&nbsp;°C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

'''Viviani teorēma''' ir sakarība [[Vienādmalu trijstūris|vienādmalu trijstūrī]] starp patvaļīgu [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un trijstūra malu [[Trijstūra augstums|augstumiem]] pret šo punktu. Tā apgalvo, ka jebkur iekšā trijstūrī novietojot punktu <math> P</math>, mazo trijstūru augstumu [[summa]] būs vienāda ar lielā trijstūra augstumu <math> s + u + t = h</math>.

{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Draiskule
| attēls                   = Trainwreck poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Trainwreck''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               = 
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = [[Eimija Šūmere]]
| aktieri                  = 
* [[Eimija Šūmere]]
* [[Bills Heiders]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Kolins Kvinns]]
* [[Džons Sina]]
* [[Vanesa Baijere]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Ezra Millers]]
* [[Lebrons Džeimss]]
| mūzika                   = [[Džons Brions]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|3|15|''South By Southwest'' festivāls|2015|7|17|ASV|2015|8|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 124 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/trainwreck-2015|title=Trainwreck|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 6, 2019|archive-date={{dat|2017|10|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171013223635/http://www.bbfc.co.uk/releases/trainwreck-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainwreck15.htm|title=Trainwreck (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{US$|140,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Draiskule"''' ({{val|en|Trainwreck}}) ir 2015. gada romantiska komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Šūmere]], [[Bills Heiders]], [[Bri Lārsone]], [[Kolins Kvinns]], [[Džons Sina]], [[Vanesa Baijere]], [[Tilda Svintone]], [[Ezra Millers]] un [[Lebrons Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|15||bez}} ''South By Southwest'' festivālā.

{{Aminoskābes infokaste
|attēls= <br />Glicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H<sub>2</sub>NCH<sub>2</sub>COOH
|molmasa=75,07
|blīvums=1607
|kušanas temperatūra=232 - 236&nbsp;°C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,06
}}
'''Glicīns''' ('''''Gly''''', aminoetiķskābe, glikokols, H<sub>2</sub>NCH<sub>2</sub>COOH) ir vienkāršākā [[aminoskābe]]. Tā ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, un kam ir salda garša ({{Val-el|glykys}} - salds; no tā cēlies vielas nosaukums). Tā kā glicīnam pie ''alfa'' oglekļa atoma ir divi ūdeņraža atomi, tas nav optiski aktīvs, atšķirībā no citām aminoskābēm.

{{Vielas infokaste
|attēls                = <br /> <br />Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C<sub>21</sub>H<sub>27</sub>NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               = 
|kušanas temperatūra   = 
|viršanas temperatūra  = 
|šķīdība ūdenī         = 
}}

{{Commonscat|Sport in Syria}}

'''Augu veģetatīvā pavairošana''' ir [[augi|augu]] pavairošana, izmantojot to [[orgāns|orgānus]] vai orgānu pārveidnes, kuri satur [[veidotājaudi| meristematiskos audus]]. Šādi pavairojot, jaunais augs ir ģenētiski identisks mātes augam.<ref>[http://www.tekura.school.nz/departments/horticulture/ht105_p1.html/Asexual propagation]{{Novecojusi saite}}</ref>

{{Commonscat|Engineers|Inženieri}}

'''Gejs''' var būt:

{{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Cīravas lidlauks
| attels                     = Cīravas lidlauks - aerodrome.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   = 
| paraksts2                  =
| IATA                       = 
| ICAO                       = EVIA
|lat_deg=56|lat_min=44|lat_sec=16|lat_dir=N 
|lon_deg=21|lon_min=21|lon_sec=35|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = 
| ipasnieks                  = 
| atrasanas_vieta            = [[Cīravas pagasts]], [[Dienvidkurzemes novads]]
| elevation-f                = 75
| elevation-m                = 23
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-f                = 
| r1-length-m                = 800
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 13/31
| r2-length-f                = 
| r2-length-m                = 800
| r2-surface                 = zāle
| pasazieru_skaits           = 
| lidojumu_skaits            = 
| majas_lapa                 = 
}}
'''Cīravas lidlauks''' (ICAO: '''EVIA''') ir nesertificēts lidlauks [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Cīravas pagasts|Cīravas pagastā]]. Izbūvēts [[Durbe (upe)|Durbes]] upes krastā {{nobr|2 km}} no [[Cīrava]]s ciema centra. Lidlaukā ir divi skrejceļi: {{nobr|800 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats betona seguma skrejceļš un tam paralēls {{nobr|800 m}} garš zāles seguma skrejceļš. Pēc [[bāzu līgums|bāzu līguma]] nosacījumiem PSRS karaspēka kontingents 1939. gadā Cīravā uzsāka kara lidlauka būvi. Otrā pasaules kara laikā lidlauku līdz pat 1945. gada 4.-5. maijam izmantoja vācu [[Luftwaffe]].  

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Valdis Grēviņš
|         vārds_orig = 
|             attēls = Valdis Grēviņš ap 1925.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1895
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = [[Mazbaņi]], [[Zaļenieku pagasts]]
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 1968
|          m_mēnesis = 07
|            m_diena = 04
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = [[Anna Grēviņa]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]
|           paraksts = 
|         pseidonīms = Zilais dzejnieks
|       nodarbošanās = Tulkotājs, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = 
}}
'''Valdis Grēviņš''' (dzimis {{dat|1895|9|26}}, miris {{dat|1968|7|4}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejnieks un tulkotājs.
Dzejā stilistiski izstrādāta pārdomu un intīmo pārdzīvojumu lirika ar jaunromantiķiem raksturīgu traģisku izjūtu, skumju rezignāciju par aizgājušo mirkļu skaistumu un neatgriezenību.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/autors/Valdis-Grevins/26367|title=Valdis Grēviņš|publisher=http://literatura.lv|accessdate={{dat|2018|8|22||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Grēviņš ir tekstu autors "[[Līvi (grupa)|Līvu]]" dziesmām "[[Dzelzsgriezējs]]" un "Karogi", kā arī [[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmai "Virši zied" no filmas "[[Likteņdzirnas]]".

'' rūpnīca Vācijas pilsētā [[Volfsburga|Volfsburgā]]]]
'''Rūpnīca''' jeb '''fabrika''' ({{val|la|fabrica}} — ‘darbnīca’) ir objekts, kurā notiek produktu [[ražošana]], izmantojot dažādus [[mehānisms|mehānismus]], [[tehnika|tehniku]] un [[konveijers|konveijerus]]. Salīdzinot ar [[amatniecība|amatniecību]], kas dominēja līdz [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpnieciskajai revolūcijai]] (18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā), rūpnīcās ir iespējams saražot daudz vairāk produkcijas īsākā laika posmā, tādā veidā ļaujot samazināt preces cenu. Rūpnīcas ir dažādu [[rūpniecība]]s nozaru pamatā. Daudzi rūpniecības uzņēmumi ražo nevis gatavus produktus, bet gan pusfabrikātus, no kuriem citos rūpniecības uzņēmumos izgatavo gatavus produktus.<ref>Kjells Gunnars Hofs. Biznesa Ekonomika. — R., SIA Jāņa Rozes apgāds, 2002. gads</ref>

{{Valodas infokaste
 | name          = Ivrits
 | nativename    = {{lang|he|עִבְרִית}} ''{{lang|he-Latn|'Ivrit}}''
 | pronunciation = {{IPA|[ʔivˈrit]}} (standarta Izraēlas), <br />{{IPA|[ʕivˈɾit]}} (Izraēlas [[Sefardi|sefardu]]), <br />{{IPA|[ʕivˈriθ]}} ([[Mizrahi ebreji|mizrahi]]), <br />{{IPA|[ˈivʀis]}} ([[aškenazi]])
 | region        = [[Izraēla]] un citas zemes, to vidū [[Argentīna]], [[Beļģija]], [[Brazīlija]], [[Čīle]], [[Kanāda]], [[Zviedrija]] [[Francija]], [[Vācija]], [[Irāna]], [[Libāna]], [[Nīderlande]], [[Nigērija]], [[Krievija]], [[Panama]], [[Lielbritānija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Urugvaja]]. [[Jūdaisms|Jūdaisma]] [[liturģiskā valoda]] vairāk nekā 3500 gadus
 | speakers      = 9 miljoni<ref name=israel-hayom-hebrew-speakers/><ref name=Behadrey-Haredim/><br />izzudusi kā saziņas valoda kopš 4. gadsimta; 1880. gados sefardu atdzīvināta
 | familycolor   = Afroaziātu
 | fam1          = [[Afroaziātu valodas|Afroaziātu]]
 | fam2          = [[Semītu valodas|Semītu]]
 | fam3          = [[Rietumsemītu valodas|Rietumsemītu]]
 | fam4          = [[Centrālās semītu valodas|Centrālās semītu]]
 | fam5          = [[Ziemeļrietumsemītu valodas|Ziemeļrietumsemītu]]
 | fam6          = [[Kanaaniešu valodas|Kanaaniešu]]
 | script        = [[ebreju alfabēts]] 
 | nation        = {{ISR}}
 | agency        = [[Ebreju valodas akadēmija]]<br />({{val-he|האקדמיה ללשון העברית}}, {{Unicode|''HaAqademia LaLashon Ha‘Ivrit''}})
 | iso1          = he
 | iso2          = heb
 | lc1= heb | ld1= Mūsdienu ivrits | ll1= Ivrits
 | lc2= hbo | ld2= Senebreju valoda
|image=|caption=Fragments no [[Jesajas grāmata|Jesajas grāmata]] 2. gs. p.m.ē. manuskripta}}

''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas tēlnieki]].''

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />  <br />Piperazīna struktūrformula un molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C<sub>4</sub>H<sub>10</sub>N<sub>2</sub>
|citi nosaukumi=heksahidropirazīns, dietilēndiamīns,<br />piperazidīns
|CAS numurs=110-85-0 
|molmasa=86,14
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=106&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=146&nbsp;°C
|šķīdība ūdenī=šķīstošs
}}
'''Piperazīns''' (C<sub>4</sub>H<sub>10</sub>N<sub>2</sub>) ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kas pieder pie [[heterocikls|heterocikliskajiem savienojumiem]]. Piperazīna molekula ir piesātināts sešlocekļu cikls ar diviem slāpekļa atomiem, kas pieskaitāms pie cikliskiem alifātiskiem [[amīni]]em. To var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[pirazīns|pirazīnu]]. Piperazīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini romboedriski vai plāksnīšveida kristāli. Piperazīns ir higroskopisks un tam piemīt raksturīga amīnu smaka. Ūdenī šķīstošs; nešķīst [[ēteris|ēterī]].

'''Sniegs''' ir cieto atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas veidojas, mikroskopiskiem ūdens pilieniem zemā gaisa temperatūrā kristalizējoties un augot simetriskās, starainu zvaigznīšu formās. Parasti sniegs veidojas, kad [[gaisa temperatūra]] ir tuvu 0&nbsp;°C vai zem tās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |title=Sniegs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404013113/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Lingula-Ozamis-2.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lingula}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Inarticulata
| klase_lv =Bezslēdzenes pleckāji
| kārta =Lingulida
| kārta_lv =Lingulīdi
| dzimta =Lingulidae
| ģints =Lingula
| kategorijas =nē
}}

{{infokaste+}}
{{atsauces+}}

[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Franču zinātnieki| Zinātnieces]]

'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]]. 
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu. 

{{BioTakso infokaste
|           attēls = Discocyclina sp.jpg
|     att_nosaukums= Diskociklinīda ''Discocyclina sp.''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = 
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Nummulitoidea
|    virsdzimta_lv = Numulītu virsdzimta
|           dzimta = Discocyclinidae
|        dzimta_lv = Diskociklinīdas
|         binomial = Discocyclinidae <small>Galloway, 1928</small>
|        izplatība = 
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Diskociklinīdas''' (''Discocyclinidae'') ir izmirušu [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1928. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. Šīs dzimtas pārstāvji dzīvoja [[Paleogēns|paleogēna]] periodā no vidējā [[Paleocēns|paleocēna]] līdz augšējam [[Eocēns|eocēnam]].

'''Puritāņi''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''puritas'' — tīrība) bija [[Anglija|angļu]] [[Protestantisms|protestanti]], [[Kalvinisms|kalvinisma]] sekotāji, kas neatzina oficiālās [[Anglikāņu baznīca]]s autoritāti.

{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|dzejnieku|Lencs|Lencs}}

[[Kategorija:Jātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Nīderlandē|Jātnieces]]
[[Kategorija:Nīderlandes jātnieki| Jātnieces]]

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Indigirka
| citvaloda      = ru
| oriģinālnosaukums = Индигирка
| citvaloda2      = sah
| oriģinālnosaukums2 = Индигиир
| attēls            = Усть-Нера._Вид_с_горы..jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Indigirka pie Ustjņeras
| karte             = Indigirka.png
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = Tuorajurjahas un Tarinjurjahas satece
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Austrumsibīrijas jūra]]
| sāk_plat_d=63 | sāk_plat_m=06 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=144 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=71 | iet_plat_m=26 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=150 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 1726
| iztekas_augstums  = 792
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 
| caurtece          = 1600
| gada_notece       = 
| baseins           = 360 000
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Jakutija#Krievija#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Druze star.svg|100px]] <br /> [[File:Flag of Druze.svg|100px|border]]
| tauta     = Druzi
| skaits    = 800 000 - 2 000 000<ref>{{cite book|author1=Carl Skutsch|editor1-last=Skutsch|editor1-first=Carl|title=Encyclopedia of the World's Minorities|date=7 Nov 2013|publisher=Routledge|isbn=9781135193881|page=410|quote=Total Population: 800,000}}</ref><ref>{{cite book|author1=Robert Brenton Betts|title=The Druze|date=1 Jan 1990|publisher=Yale University Press|isbn=9780300048100|page=55|edition=illustrated, reprint, revised|quote=The total population of Druze throughout the world probably approaches one million.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Donna Marsh|title=Doing Business in the Middle East: A cultural and practical guide for all Business Professionals|date=11 May 2015|publisher=Hachette UK|isbn=9781472135674|edition=revised|quote=It is believed there are no more than 1 million Druze worldwide; most live in the Levant.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Samy Swayd|title=Historical Dictionary of the Druzes|date=10 Mar 2015|publisher=Rowman & Littlefield|isbn=9781442246171|page=3|edition=2|quote=The Druze world population at present is perhaps nearing two million;...}}</ref>
| vieta     = 
{{flag|Sīrija}}  <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Syria - International Religious Freedom Report 2006 |url=http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2006/71432.htm |year=2006 |publisher=U.S. Department of State |accessdate=2009-06-28}}</ref>-800,000<ref name="TheEconomist">{{cite journal|year=2014|title=The Economist|volume=390|issue=8618–24|page=49| url=https://books.google.com/?id=ub8aAQAAMAAJ&q=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druze+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22&dq=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druziie+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22 |accessdate=14 April 2011}}</ref>
<br /> {{flag|Libāna}} 280 000 <ref>[http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm Lebanon – International Religious Freedom Report 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120062547/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm |date={{dat|2012|01|20||bez}} }} U.S. Department of State. Retrieved on 2013-06-13.</ref>
<br /> {{flag|Izraēla}} 118 000 <ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Palestinians say they number 12.1 million worldwide |url=http://www.timesofisrael.com/palestinians-say-they-number-12-1-million-worldwide/| date = 2015 | publisher=Times of Israel}}</ref><br />{{flag|Jordānija}} 32 000<ref name="auto">{{Citation | publisher = [[US State Department]] | url = http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | title = International Religious Freedom Report | year = 2005 | accessdate = {{dat|2016|08|02||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120120080044/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | archivedate = {{dat|2012|01|20||bez}} }}</ref>
 <br /> Ārpus [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] ap 100 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Druze Population of Australia by Place of Usual Residence (2006)|url=http://www.abs.gov.au/CDataOnline|publisher=Australian Bureau of Statistics|accessdate=27 July 2010}}</ref>
| valoda = [[Arābu valoda|arābu]], [[ivrits]]
| reliģija = [[Islāms]]
| grupas =
| radi = 
}}

{{Citas nozīmes|militārpersonu|Askari (nozīmju atdalīšana)|Askari}}
, Dienvidāfrikā 1943. gadā]]
'''Askari''' (no [[Somāļu valoda|somāļu]], [[svahili]] un [[Arābu valoda|arābu]] عسكري, ʿaskarī, kas nozīmē "karavīrs" vai "militārs", arī "policija" somāliski) bija vietējais karavīrs, kas dienēja Eiropas [[Koloniālisms|koloniālo]] lielvaru armijās Āfrikā, īpaši [[Āfrikas Lielie ezeri|Āfrikas Lielo ezeru]] reģionā, [[Ziemeļaustrumāfrika|Ziemeļaustrumāfrikā]] un [[Centrālā Āfrika|Centrālajā Āfrikā]].

'''Elektroniskās deklarēšanas sistēma''' (EDS) ir veids, kā [[Latvija|Latvijā]] fiziskām un juridiskām personām iesniegt visas nodokļu un informatīvās deklarācijas, kā arī [[Valsts ieņēmumu dienests|Valsts ieņēmumu dienestam]] (VID) adresētus iesniegumus. Papildus dokumentu iesniegšanai EDS piedāvā arī [[tiešsaistes pakalpojums|tiešsaistes pakalpojumus]] – elektronisko [[algas nodokļa grāmatiņa|algas nodokļu grāmatiņu]]<sup>([[:en:Employment record book|en]])</sup>, izziņas [[publiskie iepirkumi|publiskajiem iepirkumiem]] un dažāda veida pārskatus ar VID rīcībā esošajiem datiem. EDS ir bezmaksas pakalpojums un nodrošina [[datu drošība|datu drošību]] un precizitāti.<ref>https://www.vid.gov.lv/lv/elektroniskas-deklaresanas-sistema</ref>

" (18. gadsimta [[Džozefs Raits|Džozefa Raita]] glezna)]]
'''Filozofu akmens''' ({{val|la|lapis philosophorum}}) ir noslēpumaina viela, kas pēc [[alķīmija|alķīmiķu]] domām ir spējīga [[parastie metāli|parastos metālus]] (piemēram, [[Dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]]) pārvērst [[zelts|zeltā]] vai [[sudrabs|sudrabā]]. Filozofu akmens arī tiek saukts par [[dzīvības eliksīrs|dzīvības eliksīru]], kas spētu dot cilvēkam [[nemirstīgums|nemirstīgumu]] vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

'''15. februāris''' ir gada 46. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 319 (320 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

'''Tiešā runa''' ir kādas citas personas runas vai domu tiešs atkārtojums. Šajā attēlojumā parasti tiek ievērota arī runātāja leksiska, sintakse, stils un intonācija.{{sfn2|Blinkena|2009|p=311}} Tiešā runa ir viens no trim citrunas attēlojumiem latviešu valodā. Pārējie divi ir noģiedamā tiešā runa{{sfn2|Blinkena|2009|p=330|ps=: "Šis termins [noģiedamā tiešā runa] liekas vairāk atbilstošs izsakāmajam jēdzienam [..], jo noģiedama nav pati runa, bet noģiedams ir tas, ka tā ir tiešā runa, proti — cita vārdu atveidojums."}} un netiešā runa.{{sfn2|Blinkena|2009|p=311}}

[[Kategorija:Francija]]
[[Kategorija:Francijas reģioni]]
[[Kategorija:Indijas okeāna salas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]
[[Kategorija:Eiropas Savienības īpašās teritorijas]]

s līdz ietekai [[Hapaka grāvis|Hapaka grāvī]] Rīgas kartē ar vāciskajiem vietvārdiem (1913). Lačupes kreisajā krastā iezīmēta Jaunā muiža (''Neuhof'')]]
]]

{{DEFAULTSORT:Gzeofizikzi}}
{{Commonscat|Geophysicists}}

{{cita nozīme|kūdras purviem|purvaiņu meža augšanas apstākļu tipu|purvājs}}
]]
'''Purvs''' ir [[sauszeme]]s platība, kurai raksturīgs pastāvīgs vai ilgstošs [[mitrums]], specifiska augu valsts un [[kūdra]]s uzkrāšanās. Purvs ir viens no [[mitrājs|mitrāju]] veidiem. Saskaņā ar [[Latvija|Latvijā]] pieņemto kūdras atradņu klasifikāciju purvainu vietu var uzskatīt par purvu tad, kad kūdras slāņa biezums tajā pārsniedz 0,3 [[metrs|metrus]]. Savukārt no [[bioloģija|bioloģiskā]] viedokļa par purvu tiek saukta jebkura vieta, kurā dominē purvam raksturīga augu valsts - un šāda augu valsts var izveidoties pat tad, ja kūdras slāņa biezums ir tikai 5 centimetri.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Gurdžaani
| official_name            = გურჯაანი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Gurjaani. Liberty Street.jpg
| image_caption            = Brīvības iela Gurdžaani
|imagesize                 = 
|image_flag                = 
|image_shield              = 
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   = 
| map_caption              = 
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Gurdžaani municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 16. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1934
| government_type          = 
| leader_title             = 
| leader_name              = 
| area_magnitude           = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = 
| area_water_km2           = 
| area_urban_km2           = 
| area_metro_km2           = 
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     = 
| population_total         = 8024
| population_urban         = 
| population_metro         = 
| population_density_km2   = 
| population_density_urban_km2 = 
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (96,8%)<br/>[[armēņi]] (1,4%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
| latd= 41|latm= 44|lats= 40|latNS=N
| longd= 45|longm= 48|longs= 00|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 1500
| area_code                = +995 353
| elevation_footnotes      = 
| elevation_m              = 415
| website                  = 
| footnotes                = 
}}
'''Gurdžaani''' ({{val|ka|გურჯაანი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Gurdžaani municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Alazani]] ielejas malā [[Gombori grēda]]s pakājē {{nobr|122 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|241}}</ref> Nozīmīgs Gruzijas vīnkopības un vīna ražošanas centrs.

{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Mūsdienu tautas mūzika
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = goldenrod
| stila_izcelsme         = [[tradicionālā tautas mūzika]]
| kultūras_izcelsme      = 20. gadsimta beigās (Latvijā), 20. gadsimta sākumā (citur pasaulē)
| instrumenti            = jebkuri tradicionālie instrumenti
| popularitāte           = [[20. gadsimts|20. gadsimta]] beigās, tagad subkultūras žanrs.
| atvasinātās_formas     = [[populārā mūzika]], [[blūzs]], [[džezs]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             = [[balādes]], [[bērnu dziesmas]], [[protesta dziesmas]] u.c.
| jauktie_žanri          = [[elektrofolks]], [[folkmetāls]], [[folkroks]], [[neofolks]], ''[[space music]]'' 
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        = [[Auļi]], [[Daba San]], [[Dārdi]], [[Iļģi]], [[Rikši]], [[Zāle (grupa)|Zāle]], [[Zari (grupa)|Zari]]
| citas_tēmas            =
}}

{{infokaste+}}
<table border="1" cellpadding="2" cellspacing="0" align="right" width="300">
<tr><td colspan="3" bgcolor="chocolate"><center><font size="+1">'''Malgaši'''<br />'''Malagasy'''</font></center></td></tr>
<tr><td bgcolor="orange">Kopējais skaits:</td>
<td bgcolor="#ffde80">22 milj.
</tr><tr><td bgcolor="orange">Dzīvo:</td>
<td bgcolor="#ffde80">
[[Madagaskara]]<br>[[Majota]]<br>[[Reinjona]]<br>[[Maurīcija]]<br />
</td></tr>
<tr><td bgcolor="orange">Runā</td><td bgcolor="#ffde80">[[malgašu valoda]]</td></tr>
<tr><td bgcolor="orange">Reliģija</td><td bgcolor="#ffde80">[[tradicionālās reliģijas]] — 50%<br />[[kristietība]] — 40%<br />[[islāms]] — 10%</td></tr>
</table>

marku 2/9]]

{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Grosvenedigers
| Photo                = Großvenediger_Süd.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             = 
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt = 
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.109444 |latNS=N
| longd=12.345556 |longEW=E
| Augstums         = 3666
| Relatīvais_augstums  = 1199
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 1841. gads
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Melitskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>12</sub>H<sub>6</sub>O<sub>12</sub>
|molmasa=342,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=286—288&nbsp;°C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Melitskābe''' (benzolheksakarbonskābe, C<sub>6</sub>(COOH)<sub>6</sub>) ir aromātiskā [[karbonskābes|karbonskābe]] ar sešām [[karboksilgrupa|karboksilgrupām]]. Tīra melitskābe ir bezkrāsaina, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola). Viegli šķīst ūdenī un spirtā.

'''Bonsai''' ({{val-ja|盆栽}}, ''bonsai'' — "koks podā") ir mākslas veids, kad miniatūri [[koks|koki]] tiek audzēti [[pods|podos]], tie tiek izkopti, pārstādīti un veiktas citas darbības, lai rezultātā iegūtu [[estētika|estētisku]] baudījumu. Bonsai izcelsme ir meklējama aptuveni pirms 2000 gadiem [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā mūsdienu [[Ķīna]]s teritorijā. Ķīniešiem šī nodarbe bija un ir zināma kā ''penjing''. Tikai vēlāk, kad [[budisms|budistu]] mūki šo mākslas formu aizveda uz [[Japāna|Japānu]], japāņi to nosauca par "bonsai". Eiropā bonsai sākotnēji parādījās [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], no kurienes tas izplatījās tālāk pa [[Eiropa|Eiropu]] un arī uz [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]].

[[Kategorija:Botānika]]
[[Kategorija:Ekoloģija]]

{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Neo-noir''''' (neonuārs) ir filmu žanrs kas veidojies no ''[[film noir]]'' žanra, kas bija populārs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1940. un 1950. gados. ''Neo-noir'' filmām raksturīgas līdzīgas iezīmes ar ''film noir'', kas apvienotas ar modernākām tēmām, stilu un tehniku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nofilmschool.com/neo-noir-definition-and-examples|title=What is Neo Noir? Definition and Essential Examples|website=nofilmschool.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Philosophy of Neo-noir|last=Conard|first=Mark|publisher=The Univ of Kentucky Press|year=2007|pages=2}}</ref> ''Neo-noir'' filmām bieži vien raksturīga ekstensīvāka [[vardarbība]]s un [[seksualitāte]]s atainošana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/art/neo-noir|title=Neo-noir {{!}} Definition, Movies, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref>

'''Zaļā obligācija''' ({{val|en|green bond}}) ir finanšu instruments, ko izmanto [[vide]]i un [[klimats|klimatam]] draudzīgu projektu finansēšanai.<ref name="investopedia.com">{{Cite web|url=https://www.investopedia.com/terms/g/green-bond.asp|title=Green Bond|first=Troy|last=Segal|website=Investopedia}}</ref>

{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}

uz vienu iedzīvotāju no 1500. līdz 2003. gadam]]
'''Pasaules ekonomika''' jeb '''pasaules saimniecība''' ir kopums vēsturiski izveidojušos sociālās darba dalīšanas rezultātā atsevišķu [[Tautsaimniecība|tautsaimniecības]] nozaru, kuras savstarpēji savieno [[Starptautiskā darba dalīšana|starptautiskā darba dalīšanas]] sistēma un starptautiskās ekonomiskās attiecības.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Sviestskābes struktūrformula<br><br>Sviestskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=''n''-butānskābe, propānkarbonskābe
|ķīmiskā formula=С<sub>3</sub>Н<sub>7</sub>СООН
|molmasa=88,10
|blīvums=959
|kušanas temperatūra=−7,9&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=163,5&nbsp;°C
}}
'''Sviestskābe''' (С<sub>3</sub>Н<sub>7</sub>СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram [[suns|suņi]]) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par [[butirāts|butirātiem]] ({{Val-el|būtyron}} — sviests). Sviestskābei ir struktūr[[izomērs]] — [[izosviestskābe]]. Sviestskābe pārtikā ir sastopama [[sviests|sviestā]], Parmezāna [[siers|sierā]] un dažādos citos raudzētos produktos.

{{Jāuzlabo}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Frīdrihs Moss
|     vārds_orig = ''Friedrich Mohs''
|         attēls = Friedrich Mohs.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Gernrode]], [[Anhaltes-Bernburgas firstiste]], [[Svētā Romas impērija]]<br>([[Kvedlinburga]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Agordo]], [[Lombardijas-Venēcijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]<br>([[Belluno province]], [[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = [[Halles universitāte]], [[Freibergas universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[mineraloģija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[Mosa skala]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Udmurtijas Republika 
| karte = Russia - Udmurt Republic (2008-01).svg
| oriģ = Удмуртская Республика<br />Удмурт Республика
| karoga_attēls = Flag_of_Udmurtia.svg
| karoga_nosaukums = Udmurtijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Udmurtia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Udmurtijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Iževska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]<br />[[udmurtu valoda|udmurtu]]
| tautas = [[krievi]] (60,12%)<br />[[udmurti]] (29,33%)<br />[[tatāri]] (6,96%)
| platība = 42 100
| iedzīvotāji = 1 552 800
| iedz blīvums = 36,9
| pilsētas = 5
| rajoni = 25
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.udmurt.ru/
|ainavas_skats=Votkinsky_District,_Udmurt_Republic,_Russia_-_panoramio_(26).jpg}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Igors Graps
|     vārds_orig = 
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Cēsis]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = diriģents, čellists un mūzikas pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Aleksandrs Graps-Grāfs]]
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = [[Gunārs Graps]], Gaida Megi
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Commonscat|8th century BC|8. gadsimts p.m.ē.}}

[[Kategorija:Latvijas sportisti|Snovbordisti]]
[[Kategorija:Snovbordisti]]

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Pēteris Dambergs
|     vārds_orig = 
|         attēls = P._Damberg.jpg
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Ventspils apriņķis|Sīkrags|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ādaži|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Lībieši|lībietis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = Kārlis Dambergs un Kristīne Damberga
|          brāļi = Arnolds Dambergs
|          māsas = Vilma Damberga
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = valodnieks, dzejnieks, skolotājs
|rakstīšanas valoda = [[lībiešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums    = 
|          vārds    = Virdžīnija Vulfa
|     vārds_orig    = ''Virginia Woolf''
|         attēls    = George Charles Beresford - Virginia Woolf in 1902.jpg
|     att_izmērs    = 
|  att_nosaukums    = 
|     dz_dat_alt    = 
|        dz_gads    = 1882
|     dz_mēnesis    = 1
|       dz_diena    = 25
|       dz_vieta    = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt    = 
|         m_gads    = 1941
|      m_mēnesis    = 3
|        m_diena    = 28
|        m_vieta    = [[Ūza]]s upe pie [[Lūisa]]s, [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    = 
|      pilsonība    = 
|        tautība    = 
|        dzimums    = S
|         vecāki    = 
|          brāļi    = 
|          māsas    = 
|   dzīvesbiedrs    = 
|          bērni    = 
|       paraksts    = 
|     pseidonīms    = 
|   nodarbošanās    = rakstniece, esejiste, kritiķe
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = 
|         temati    = 
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = romāns "[[Deloveja kundze]]" (''Mrs Dalloway'' 1925), romāns "[[Orlando (Vulfa)|Orlando]]" (''Orlando: A Biography'', 1928), eseja "[[Sava istaba]]" (''A Room of One's Own'', 1929)
|    ietekmējies    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Džordžs Eliots]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Marsels Prusts]], [[Antons Čehovs]], [[Emilija Brontē]], [[Daniels Defo]], [[Džeimss Džoiss]], [[Eduards Morgans Forsters]]
|     ietekmējis    = [[Mārgareta Etvuda]], [[Maikls Keningems]], [[Gabriels Garsija Markess]], [[Tonija Morisone]]
|     alma_mater    = [[Kingskoledža]]
|    apbalvojumi    = 
|       piezīmes    = 
|    kategorijas    = jā
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pilnīgs aptumsums
| attēls                   = Total eclipse poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Total Eclipse''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Agņeška Holanda]]
| producents               = 
* [[Žans-Pjērs Ramsijs-Levi]]
* [[Filips Hinčklifs]]
* [[Viktors Glinns]]
| scenārija autors         = [[Kristofers Hemptons]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Romāna Boringere]]
* [[Dominika Blanka]]
| mūzika                   = [[Jans A.P. Kazmareks]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|11|3}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/total-eclipse-1996|title=Total Eclipse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = 
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{ITA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|agnļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|340,139}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=totaleclipse.htm|title=Total Eclipse (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Pilnīgs aptumsums"''' ({{val|en|Total Eclipse}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s, [[Beļģija]]s, [[Itālija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] biogrāfiska drāma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Deivids Tjūliss]], [[Romāna Boringere]] un [[Dominika Blanka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|11|3||bez}}.

kristīšana]]
'''Kristības''' jeb '''kristīšana''' [[kristietība|kristīgajā ticībā]] ir [[sakraments]], ar kuru cilvēks tiek uzņemts [[Kristīgā baznīca|kristīgajā baznīcā]] un arī konkrētā [[konfesija|konfesijā]]. Kristību atzīst visi kristietības novirzieni, kaut arī dažādos traktējumos. Lielākā daļa konfesiju praktizē bērnu kristīšanu, taču dažas, kā [[baptisti]] un [[anabaptisms|anabaptisti]], kristī tikai pieaugušus cilvēkus. Neviens cilvēks nevar kristīt pats sevi. Kristību procesu parasti vada [[priesteris]] vai [[diakons]].<ref name="katolis">{{tīmekļa atsauce | url= http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html | title= Kristības sakraments | publisher= katolis.lv | accessdate= 2019. gada 31. jūlijā | archive-date= {{dat|2019|07|30||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20190730232129/http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html }}</ref> Izņēmums ir nāves briesmu gadījumā, kad kristīt drīkst arī cits cilvēks, arī tāds, kas pats nav kristīts.<ref name="katolis"/>

{{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Euphrasia stricta (Larvik).JPG|dzimta=Orobanchaceae|suga_lv=Stāvais žibulītis|suga=Euphrasia stricta|ģints=Euphrasia|ģints_lv=Žibulīši|kategorijas=nē|att_izmērs=|dzimta_lv=Brūnkāšu dzimta|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|binomial=Euphrasia stricta|klase=Magnoliopsida|rinda=Lamiales|rinda_lv=Panātru rinda}}'''Stāvais žibulītis''', arī '''ārstniecības žibulītis''' ({{val|la|Euphrasia stricta}}) ir augu suga [[Brūnkāšu dzimta|brūnkāšu dzimtā]]. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā — [[Pļava|pļavās]], atmatās, ceļu un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/euphrasia-stricta-dwolff-ex-jflehm/|title=stāvais žibulītis - Euphrasia stricta D.Wolff ex J.F.Lehm. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-14}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Operācija "Mincemeat"
| oriģinālnos = ''Operation Mincemeat''
| attēls = OperationMincemeat_plakatsLV.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = 
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Čārlzs Koens]]
* [[Īens Kanings]]
* [[Emīls Šermens]]
* Kriss Taikiers
| scenārijs = * [[Mišela Ešforda]]
| aktieri = * [[Kolins Fērts]]
* [[Metjū Makfedjens]]
* [[Kellija Makdonalda]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Džonijs Flins]]
* [[Džeisons Aizekss]]
| mūzika = [[Tomass Ņumens]]
| operators = Sebastjans Blenkovs
| montāža = Viktorija Boidela
| studija = * ''[[FilmNation Entertainment]]''
* ''Cross City Films''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Cohen Media Group]]''
* ''Archery Films''
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]'' (Apvienotā Karaliste)
* ''[[Netflix]]'' (Ziemeļamerika un Latīņamerika)
| izdošana = {{Filmas datums|2022|4|15|Apvienotā Karaliste|2022|5|11|ASV|2022|5|13|Latvija}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1879016/|title=Operation Mincemeat|website=[[Box Office Mojo]]|access-date={{dat|2022|9|16||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 1879016
}}
'''"Operācija "Mincemeat""''' ({{val|en|Operation Mincemeat}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kara drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Tā ir veidota pēc [[Bens Makintairs|Bena Makintaira]] grāmatas par britu operāciju ''Mincemeat'' [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Galvenās lomas atveidojuši [[Kolins Fērts]], [[Metjū Makfedjens]], [[Kellija Makdonalda]], [[Penelope Viltone]], [[Džonijs Flins]] un [[Džeisons Aizekss]].

[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zooloģes]]
[[Kategorija:ASV zoologi| Zooloģes]]

'''Zardari''' var būt:
* [[Bilavāls Zardārī Bhuto]];
* [[Asifs Ali Zardārī]].

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Aleksandrs Kaljostro
|     vārds_orig = ''Alessandro Cagliostro''
|         attēls = Alessandro Cagliostro.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743 
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Palermo]], [[Neapoles karaliste]]<br /> (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1795 
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = San Leo cietoksnis, [[Pāvesta valsts]]<br /> (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Lorenca Serafina Feličiani 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}
'''Aleksandrs Kaljostro''', arī '''Kaļostro'''<ref>Jānis Bankavs. Grāfs Kaļostro. Rīga:	Karma, 1936.</ref> ({{val-it|Alessandro Cagliostro}}, īstajā vārdā — Džuzepe Balzamo, [[1743]]-[[1795]]). Sicīliešu avantūrists, mistiķis, dziednieks un pareģis. Jelgavā nodibinājis tā sauktās brīvmūrnieku ēģiptiešu rituāla adopcijas ložas vīriešiem un sievietēm un kļuva par Jelgavas adopcijas ložu lielmeistaru.

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = AS "Dzintars" ēka Mālu ielā.

[[Kategorija:Bioloģija]]

{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
'''Jundzis''' var būt:

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb = 
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

{{BioTakso infokaste
|         attēls =
|  att_nosaukums = 
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Xenocyprididae
|      dzimta_lv = Melnvēderu dzimta
|          ģints = Hypophthalmichthys
|       ģints_lv = Platpieri
|           suga = Hypophthalmichthys harmandi
|        suga_lv = Lielzvīņu platpieris
|       binomial = Hypophthalmichthys harmandi <br/><small>([[Henri Émile Sauvage|Sauvage]], 1884)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Hypophthalmichthys molitrix harmandi''
}}
'''Lielzvīņu platpieris''' jeb '''Vjetnamas platpieris'''<ref name=book/> (''Hypophthalmichthys harmandi'') ir [[melnvēderu dzimta]]s (''Xenocyprididae'') [[saldūdens]] zivs, kas mājo [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/166886/0 IUCN: Hypophthalmichthys harmandi]</ref> Izplatības areāls ir samērā ierobežots, un lielzvīņu platpieris sastopams tikai [[Hainaņa]]s salā [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Hona]]s upes baseina lejtecē [[Vjetnama|Vjetnamā]].<ref name=iuc/><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Hypophthalmichthys-harmandi.html FishBase: Hypophthalmichthys harmandi  Sauvage, 1884]</ref> Sugas izdzīvošanu savvaļā apdraud introducētā [[baltais platpieris|baltā platpiera]] populācijas izveidošanās Vjetnamā, tā kā abas sugas veido [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdus]].<ref name=book>[https://books.google.lv/books?id=hU9vKI_0hAUC&pg=PA72&lpg=PA72&dq=Hypophthalmichthys+harmandi+scale&source=bl&ots=NnWvS4scD8&sig=uTdnC76iu4xYrjHM7TISVwhpRMI&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwi_0NXv_ofSAhVBmSwKHSbYB8cQ6AEIYjAJ#v=onepage&q=Hypophthalmichthys%20harmandi%20scale&f=false Carp genetic resources for aquaculture in Asia]</ref>

{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Drudzis''' ({{val-la|febris}}) ir [[organisms|organisma]] reakcija, kas izpaužas kā paaugstināta [[cilvēka ķermeņa temperatūra|ķermeņa temperatūra]], tādēļ tautā to bieži tā arī dēvē, tas ir, par '''paaugstinātu temperatūru'''. Drudzis rodas, kad [[mikroorganismi|mikroorganismu]] radītas pirogēnās jeb temperatūru paaugstinošās vielas iedarbojas uz [[termoregulācija]]s centru. 
Drudzi atkarībā no temperatūras iedala subfebrilā drudzī (temperatūra līdz 38&nbsp;°C), mērenā drudzī (līdz 39&nbsp;°C), augstā drudzī (līdz 41&nbsp;°C) un hiperpirētiskā drudzī (virs 41&nbsp;°C).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=drudzis |accessdate=2015. gada 1. martā |year=1984 |publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija |location=Rīga |isbn=}}</ref>

{{Citas nozīmes|sieviešu krūtīm|krūtis|krūtis}}

{{Commonscat|Navigational equipment}}

'''Garezers''' ir [[Detroita]]s [[ASV latvieši|latviešu]] kopienas īpašums [[Mičigana]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas 40 km uz dienvidrietumiem no [[Kalamazū]], Longleika ({{val|en|Long Lake}} — 'Garezers') austrumu krastā. Dibināts kristīgai un latviskai audzināšanai, kultūras un labdarības pasākumiem. Centra devīze ir "Dievam un Latvijai".

'''Teilora rinda''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[funkcija]]i, kam punktā ''a'' eksistē visu kārtu [[atvasinājums|atvasinājumi]], piekārtota [[Rinda (matemātika)|rinda]], kuras parciālsummas ir [[polinoms|polinomi]]. Šo rindu 1715. gadā publicējis angļu matemātiķis [[Bruks Teilors]] (''Brook Taylor'').

'''K vitamīni''' ir strukturāli līdzīgu taukos šķīstošu [[Vitamīni|vitamīnu]] grupa, kas nepieciešama [[asinsrece]]i un [[Kalcijs|kalcija]] saistīšanai [[Kauls|kaulos]] un citos [[Audi|audos]]. K vitamīns ietekmējot dažādu [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] struktūru, ļauj tiem piesaistīt kalcija jonus, kas citādāk nebūtu iespējams. Bez K vitamīna asinsrece ir būtiski traucēta un var izraisīt nekontrolējamu asiņošanu. Vitamīna darbības pamatā ir stimulējoša ietekme uz tā dēvēto K vitamīna atkarīgo asins recēšanas faktoru sintēzi [[Aknas|aknās]].<ref>''Damm W., Bouquot A. Oral and maxillofacial pathology (second edition) 2002 (714).''</ref>

{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Šilings
|     vārds_orig = ''Karl Schilling''
|         attēls = Karl Schilling (Pastor).jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Nītaure]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Amatas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

'''Lopbarība''' ir barība, ko dod [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekiem]], jo īpaši [[Mājlops|mājlopiem]], [[Lopkopība|lopkopības]] procesā. Tā var būt ļoti dažāda atkarībā no dzīvnieka un tā īpašajām uztura vajadzībām, tajā var būt iekļauti tādi produkti kā [[Grauds|graudi]], [[siens]], [[skābbarība]] un dažādi barības maisījumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu tādas būtiskas barības vielas, kā [[olbaltumvielas]], [[Ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[Vitamīni|vitamīnus]] un [[minerālvielas]].

{{Infobox Anatomija |
  Name         = Krustu kauls |
  Latin        = Os sacrum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray95.png |
  Caption      = Krustu kaula iegurņa virsma|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gg
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Island Networks Ltd.''
|sponsors              = ''Island Networks Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gērnsija|Gērnsiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nav īpaši populārs, izmanto Gērnsijas iedzīvotāji
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [http://www.channelisles.net/tandc.shtml Reģistrācijas noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dispute.it/ DISPUTE.IT]
|mājas-lapa            = [http://www.channelisles.net/index.shtml channelisles.net]
}}

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     = 
| other_versions = 
}}

<noinclude>{{Tdeprecated|Uzņēmuma infokaste v2}}
</noinclude>{| class="toccolours" style="float: right; margin: 0 0 1em 1em; width: 25em; line-height:1.5em; font-size: 88%; clear:right; vertical-align: top; text-align: left; empty-cells:collapse;" cellspacing="5"
! colspan="2" style="font-size:larger; text-align:center; line-height:2em; " | {{ifempty|{{{Nosaukums|}}}|{{PAGENAME}}}}
|-
{{#if: {{{Logo|}}} |
{{!}} colspan="2" style="padding: 1em 0; text-align: center;" {{!}} {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{Logo|}}}|size={{{Logo_izm|}}}|sizedefault=220px|title={{ifempty|{{{Nosaukums|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Sauklis|}}} |
! Sauklis
{{!}} {{{Sauklis|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Uzņēmuma_veids|}}} |
! Veids
{{!}} {{{Uzņēmuma_veids|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Dibināšanas_datums|}}} |
! Dibināts
{{!}} {{{Dibināšanas_datums|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Likvidēšanas_datums|}}} |
! Likvidēts
{{!}} {{{Likvidēšanas_datums|}}}
}}
|- valign="top"
! Galvenais birojs
| {{{Sēdeklis|}}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Birža|}}} |
! Akcijas biržā
{{!}} {{{Birža|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Indekss|}}} |
! Ietilpst indeksā
{{!}} {{{Indekss|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Vērtība|}}} |
! Vērtība
{{!}} {{{Vērtība|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Vadība|}}} |
! Vadība
{{!}} {{{Vadība|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Darbinieku_skaits|}}} |
! Darbinieki
{{!}} {{{Darbinieku_skaits|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Apgrozījums|}}}|
! Apgrozījums
{{!}} {{{Apgrozījums|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Aktīvi|}}}|
! Aktīvi
{{!}} {{{Aktīvi|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Bilance|}}}|
! Bilance
{{!}} {{{Bilance|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Peļņa|}}}|
! Peļņa
{{!}} {{{Peļņa|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Nozare|}}}|
! Nozare
{{!}} {{{Nozare}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Produkti|}}}|
! Produkti
{{!}} {{{Produkti|}}}
}}
|- valign="top"
{{#if: {{{Mājaslapa|}}}|
! Mājaslapa
{{!}} {{{Mājaslapa|}}}
}}
|}<!--{{{Birža|}}}
{{{Indekss|}}}
{{{Apgrozījums|}}}

[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Dogma"
 | oriģinālnos = ''Dogma''
 |      attēls = Dogma (movie).jpg
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = [[kinokomēdija]], [[satīra]]
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = Skots Mosjē
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri = 
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Linda Fiorentino]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Džeisons Lī]]
* [[Bads Korts]]
* [[Džeisons Mjūzs]]
* [[Elans Rikmens]]
* [[Kriss Roks]]
 |      mūzika = 
 |   operators = 
 | mākslinieks = 
 |     montāža = 
 |     studija = 
* ''[[View Askew Productions]]''
* ''STKstudio''
 | izplatītājs = 
* ''[[Lions Gate Films]]''
* ''[[Miramax International]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1999|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|1999|11|12|ASV}}
 |      ilgums = 128 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dogma |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3478095361/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|22||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|44 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dogma (1999) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dogma#tab=summary |website=The Numbers |accessdate={{dat|2023|1|22||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = 
 |        imdb = 
}}
'''"Dogma"''' ({{val|en|Dogma}}) ir 1999. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisors, scenārija autors un viens no aktieriem ir [[Kevins Smits]]. Pārējās lomas atveido [[Bens Afleks]] (Bārtelbijs), [[Mets Deimons]] ([[Loki]]), [[Džordžs Karlins]] (Kardināls Gliks), [[Linda Fiorentino]] (Betānija), [[Džanīne Garofalo]] (Liza), [[Salma Hajeka]] (Serendipitija), [[Džeisons Lī]] ([[Azraīls]]), [[Bads Korts]] (Džons Dou), [[Džeisons Mjūzs]] (Džejs), [[Elans Rikmens]] ([[Metatrons]]) un [[Kriss Roks]] (Rufuss).

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = 
| image                 = Sankt-Michaelis-Kirche Hamburg.jpg
| image_size            = 
| caption               = 
| label                 = 
| map_type              = 
| map_size              = 
| position              = 
| latd  = 53.548333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 9.978889 | longm =  | longs =  | longEW = E
| location              = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| consecration_year     = 
| status                = 
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = 
| website               = 
| architecture_style    = [[Baroks]]
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 1647
| year_completed        = 1669/1786/1912
| length                = 
| width                 = 
| spire_height          = 132 m
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = 
}}
'''Hamburgas Svētā Miķeļa baznīca''' ({{val|de|St. Michaelis zu Hamburg}}) ir jaunākā no piecām [[Hamburga]]s centra baznīcām. Hamburgieši to sauc vienkārši par [[Miķelis|Miķeli]] (''Michel'').

{{būs}}
{{Gadsimts|23}}

, Talsu novada aizvēsture, 1935).]]
'''"Velna laivas"''' jeb '''laivveida akmens krāvuma senkapi''' ir ļoti senas [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] (ap 950—750. gads p.m.ē.) apbedījumu vietas [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā. Šādas apbedīšanas tradīcijas bronzas laikmetā un līdz pat [[vikingu laiki]]em bija izplatītas arī citās [[Baltijas jūra]]s reģiona zemēs, galvenokārt [[Gotlande]]s salā, kā arī [[Igaunija]]s un [[Somija]]s rietumu daļā, [[Zviedrija]]s dienvidu daļā, [[Vācija]]s ziemeļu daļā un [[Dānija|Dānijā]].

'''Kinurija''' ({{val|grc|Κυνουρία}}) ir vēsturisks apgabals [[Peloponēsa]]s austrumos, [[Grieķija|Grieķijā]], starp [[Argolidas līcis|Argolīdas līci]] un [[Parnons|Parnona]] kalniem, aiz kuriem stiepās [[Lakonija]]. Ziemeļos Kinurija robežojās ar [[Argolida|Argolīdu]]. Pēc 1833. gada administratīvā dalījuma šajā teritorijā atradās Kinurijas eparhija, bet mūsdienās tā tiek dalīta [[Ziemeļkinurijas dēms|Ziemeļkinurijas]] un [[Dienvidkinurijas dēms|Dienvidkinurijas]] dēmos. Nosaukums cēlies no [[kinurieši|kinuriešu]] ciltīm, par kuru ciltstēvu uzskatīja mītisko [[Kinurs|Kinuru]].

{{Tautas infokaste
| attēls =  <small>Norvēģijas personifikācija (1914)
| tauta = Norvēģi<br />''Nordmenn''
| skaits = ap 10 miljoniem
| vieta = {{Norvēģija}}<br />{{ASV}}<br />{{Kanāda}} u.c.
| valoda = [[norvēģu valoda]]
| reliģija = lielākoties [[luterānisms]]
| grupas = 
| radi = [[angļi]], [[vācieši]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[flāmi]], [[islandieši]]
| flag = 
| flag_caption = Norvēģi pasaulē
}}

dienestā (9. gadsimts)]]
{{cita nozīme|pirātiem|seriālu|Vikingi (seriāls)}}
'''Vikingi''' bija jūrasbraucēju cilšu grupa, kuru sākotnējā izcelsme saistīta ar [[Skandināvija|Skandināviju]]. Laika posmā no 8. līdz 11. gadsimtam aktīvi siroja, nodarbojās ar [[pirātisms|pirātismu]], tirgojās ar citām Eiropas tautām un apmetās uz dzīvi jaunatklātās zemēs. Historiogrāfijā šie četri gadsimti tiek saukti par [[vikingu laiki]]em.

{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lira|Lira}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lira
| abbreviation = Lyr
| name_latin = Lyra
| RA = 19
| dec = +40
| areatotal = 286
| arearank = 52. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Vega
| starmagnitude = 0,03
| neareststarname = Vega
| stardistance = 25,27
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Lirīdas]] 
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]<br />[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]<br />[[Lapsiņa]]<br />[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

'''26. marts''' ir gada 85. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (86. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

'''Kolumbijas karogs''' ir viens no [[Kolumbija]]s oficiālajiem simboliem. To pasludināja par šīs valsts [[karogs|karogu]] [[1861]]. gada [[26. novembris|26. novembrī]]. 

'''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]). 

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Procellaria_westlandica_in_flight.jpg
| att_nosaukums = [[Baltzoda vētrasputns]] (''Procellaria aequinoctialis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|    apakšklase = Neornithes
| apakšklase_lv = Īstie putni 
|    infraklase = Neognathae
| infraklase_lv = Neognati
|     virskārta = Austrodyptornithes
|  virskārta_lv = Pingvīnu un vētrasputnu virskārta
|         kārta = Procellariiformes
|      kārta_lv = Vētrasputni
|      binomial = Procellariiformes <small>([[Fürbringer]], 1888)</small>
|    iedalījums = 
* [[Albatrosu dzimta]] (''Diomedeidae'')
* [[Burātāju dzimta]] (''Hydrobatidae'')
* [[Nirējvētrasputnu dzimta]] (''Pelecanoididae'')
* [[Vētrasputnu dzimta]] (''Procellariidae'')
|   kategorijas = nē
}}

{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name= 
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size= 
| alt= 
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin= 
| map_relief= 
| map_width= 
| map_caption= 
| map_dot_mark= 
| coordinates= <!-- {{Coord}} -->
| gbgridref= 
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology= 
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city= 
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]<br>
[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]<br>
[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

{{BioTakso infokaste|binomial=Hydrangea aspera|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asterveidīgo klada|rinda=Cornales|dzimta=Hydrangeaceae|dzimta_lv=Hortenziju dzimta|ģints=Hydrangea|ģints_lv=Hortenzijas|suga=Hydrangea aspera|suga_lv=Aslapu hortenzija|attēls=Azores - Hydrangea aspera.jpg}}
'''Aslapu hortenzija''' ({{val-la|Hydrangea aspera}}) ir [[hortenziju dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir reģionā starp [[Himalaji|Himalajiem]], pāri [[Ķīna|Ķīnas]] dienvidiem un [[Taivāna (sala)|Taivānai]]. Tas ir liels, stāvs [[krūms]], kas var sasniegt 3 m garumu un platumu, tam ir plašas, ovālas [[lapas]]. Vasaras beigās [[Zieds|ziedi]] ir lieli, plakani čemuri, kuri var būt dažādos gaiši zilos un rozā toņos, ko ieskauj balti vai gaiši rozā neauglīgi ziedi.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=[3rd ed.]|title=A-Z encyclopedia of garden plants|url=https://www.worldcat.org/oclc/299238159|publisher=Dorling Kindersley in association with the Royal Horticultural Society|date=2008|location=London|isbn=978-1-4053-3296-5|oclc=299238159|pages=1136}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reiz prērijā
| attēls                   = Homerangeposter.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Home on the Range''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, vesterns
| režisors                 = 
* [[Vills Finns]]
* [[Džons Senfords]]
| producents               = [[Alise Dūvija Goldstouna]]
| scenārija autors         = 
* Vills Finns
* Džons Senfords
| galvenajās lomās         = 
* [[Rozanna Barra]]
* [[Dženifere Tillija]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Stīvs Bušemi]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|4|2||bez}}
| ilgums                   = 73 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/home-range-2004|title=Home on the Range|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2015|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150709055259/http://www.bbfc.co.uk/releases/home-range-2004}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homeontherange.htm|title=Home on the Range|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|104 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     =
}}

'''Acu slimības''' ir cilvēka vai dzīvnieka [[Acs|acu]] saslimšanas. Tās iedalās pastāvīgajās ([[glaukoma]], [[trahoma]], [[katarakta]], dažādi iekaisumi - [[Konjunktivīts|konjunktīvie]], [[Radzene|radzenes]] un [[Varavīksnene|varavīksnenes]]), un citu slimību komplikāciju radītajās.<ref name="LME">{{LME|1|20}}</ref> Zinātni par acu slimībām sauc par [[Oftalmoloģija|oftalmoloģiju]].

{{catmore}}
[[Kategorija:Silīcijs]]
[[Kategorija:Sāļi]]

'''Cēlonība''' ir attiecības starp notikumu (ierosinājumu/iemeslu) un otru notikumu (rezultātu), kur otrs notikums tiek uztverts kā secīgs turpinājums pirmajam notikumam. Cēlonība pasaules kārtībā ir nenovēršama, bet nenoteikta parādība, mijiedarbojoties [[objekts|objektiem]], [[process|procesiem]], [[īpašība|īpašībām]], [[fakts|faktiem]] un citiem stāvokļiem. Cēlonība pastāv un ir [[laiks|laika]] noteikta.

'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m<sup>3</sup>. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Amazon Simple Queue Service''''' ('''''Amazon SQS''''') ir ''[[Amazon]]'' izstrādāts dalītas [[Ziņojumu rinda|ziņojumu rindošanas]] pakalpojums, kas ļauj nodalīt un mērogot mikropakalpojumus, dalītās sistēmas un lietojumprogrammas bez servera. Tas ietilpst ''[[Amazon Web Services]]'' pakalpojumos.
''Amazon'' ''SQS'' ieviesa 2004. gada beigās, lai nodrošinātu ļoti mērogojamu ziņojumu rindošanu, kas atrisina problēmas, kas rodas saistībā ar vispārējo ražotāja-patērētāja problēmu vai savienojamību starp ražotāju un patērētāju.

[[Kategorija:Iespējamība]]
[[Kategorija:Realitāte]]

{{Infobox religious building|architecture=yes|architecture_style=[[Art Deco]]|architecture_type=Baznīca|building_name=Svētās Žannas d'Arkas baznīca|latNS=N|latd=43|latm=42|lats=48.28|longEW=E|longd=7|longm=15|longs=45.36|groundbreaking=1914|height_max=64 m|heritage_designation=1992|image=Nice, France, Église Jeanne d’Arc.jpg|length=59 m|location={{vieta|Francija|Nica}}|map_type=Francija|religious_affiliation=[[Romas katoļu baznīca]]|status=[[baznīca (celtne)|baznīca]]|width=43 m|year_completed=1934}}
'''Svētās Žannas d'Arkas baznīca''' ({{val|fr|L'Église Sainte-Jeanne-d'Arc}}) ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Baznīca (celtne)|baznīca]] [[Francija]]s pilsētā [[Nica|Nicā]], kura izceļas ar savu oriģinālo [[arhitektūra|arhitektūru]]. Celta no [[1926]]. gada līdz [[1933]]. gadam ''[[Art Deco]]'' stilā. Baznīca ir veltīta [[Žanna d’Arka|svētajai Žannai d'Darkai]].

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Dignāja
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Dignājas_baznīca.jpg
| image_caption            = [[Dignājas baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Dignājas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       = 
| established_date2        = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2307&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 36
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 17 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 10 | longs = 16 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5215
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

([[Šturns]], 1661).]]
 
s, [[Gerdene]]s, [[Nigaste]]s, [[Mārciena]]s, Cesvaines (''Zcessowe'') pilis (no Polijas ''Archiwum Główne Akt Dawnych'').]]
'''Cesvaines viduslaiku pils''' ({{val|la|Castrum Zeessowe}}, {{val|de|Schloß Seßwegen, Zeswegen}}) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s pils 13.-17. gadsimtā.
19. gadsimta beigās [[Vulfu dzimta]] seno pilsdrupu vietā uzcēla [[Cesvaines muiža]]s kungu māju jeb jauno [[Cesvaines pils|Cesvaines pili]].

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šefpavārs uz riteņiem
| attēls                   = SefpavarsUzRiteniem.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chef''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Favro]]
| producents               = 
* [[Sergejs Bezpavlovs]]
* Džons Favro
| scenārija autors         = Džons Favro
| galvenajās lomās         = 
* Džons Favro
* [[Sofija Vergara]]
* [[Džons Legizamo]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Olivers Plets]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Fairview Entertainment]]''
* ''[[Aldamisa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|3|7|Ostina|2014|5|9|ASV|2014|6|13|Latvija|}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chef-2014|title=Chef|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chef.htm|title=Chef (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Šefpavārs uz riteņiem"''' ({{val|en|Chef}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galvenās lomas atveidotājiem ir [[Džons Favro]]. Citas lomas atveido [[Sofija Vergara]], [[Džons Legizamo]], [[Skārleta Johansone]], [[Dastins Hofmans]] un [[Olivers Plets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|7||bez}} Ostinā.

{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls = 
<br />Mangāna dioksīds<br /><br />Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO<sub>2</sub>
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535&nbsp;°C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra = 
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts = 
|                   citi = 
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

pirmo reizi tika nodemonstrēta elektronu daļiņu daba]]
'''Elektrons''' ({{val-el|ἤλεκτρον}}, ''ēlektron'' — ‘[[dzintars]]’) ir vieglākā no zināmajām stabilajām [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] (neskaitot [[neitrīno]], kam arī ir ļoti niecīga [[miera masa]]).<ref name="physics.aps"/> Elektrona miera masa ir 9,109{{E|−31}} [[kilograms|kg]]. Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] (−1,602{{E|−19}} [[kulons|C]]), un tā simbols ir е<sup>−</sup> vai e. Elektroni ir vieni no [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] lādiņa nesējiem. Tie pieder pie [[leptoni]]em un nosaka atoma [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar citiem atomiem. Elektronus 1897. gadā atklāja [[Džozefs Tomsons]], pētot [[katodstari|katodstarus]].<ref name="Rēvalds"/>

[[Kategorija:Latvijas kultūra|Gramatas]]
[[Kategorija:Grāmatas]]

{{DEFAULTSORT:Gzeofizikzi}}
{{Commonscat|Geophysicists}}

'''Modelēšana''' ir izziņas objektu izpēte balstoties uz to modeļiem; reāli eksistējošo priekšmetu, procesu vai parādību modeļu izbūve un izpēte ar mērķi saņemt šo parādību skaidrojumus, kā arī zinātnieku interesējošās parādības pareģošanai.

'''Ekonomiskais pārpalikums''' ir [[Terminoloģija|termins]], kas apraksta situāciju [[Tirgus ekonomika|tirgū]], kad ir iespēja iegādāties lielāku [[Prece|preču]] daudzumu par konkrēto [[Cena (ekonomika)|cenu]], nekā tas ir nepieciešams [[Pirkšana|pircējiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/pieprasijums-un-piedavajums-1668/re-d9f3d124-0e0a-4e01-9d68-d6dca39540d3|title=Tirgus līdzsvars, līdzsvara cena — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-03-25|language=lv}}</ref>

{{Commonscat|Astronomy|Astronomija}}
{{portāls2|Astronomija}}
{{Catmore}}

{{infokaste+}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Galgauskas pagasts
| karte             = Galgauskas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Galgauska
| platība           = 98,29
| iedzīvotāji       = 671<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 671 / 98.29 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Golgowsky<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Голговская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}
'''Galgauskas pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar [[Gulbene]]s pilsētu, kā arī [[Daukstu pagasts|Daukstu]], [[Jaungulbenes pagasts|Jaungulbenes]], [[Tirzas pagasts|Tirzas]], [[Lejasciema pagasts|Lejasciema]] un [[Beļavas pagasts|Beļavas]] pagastiem. 

{{Valsts amatpersonas infokaste 
| vārds               =Broņislavs Geremeks
| vārds_orģ           =''Bronisław Geremek''
| attēls              =2004.05.01. Bronislaw Geremek 01.jpg
| apraksts            = Broņislavs Geremeks 2004. gadā
| amats               =Polijas ārlietu ministrs
| term_sākums         ={{Dat|1997|10|31|N}}
| term_beigas         ={{Dat|2000|06|30|N}}
| prezidents          =[[Aleksandrs Kvasņevskis]]
| premjers            =[[Ježijs Buzeks]]
| priekštecis         =Dariušs Rosati<br />(''Dariusz Rosati'')
| pēctecis            =[[Vladislavs Bartoševskis]]
| dzim_dati           ={{Dat|1932|3|6}}
| dzim_vieta          =[[Varšava]], {{POL}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2008|6|13|1932|3|6}}
| mir_vieta           =pie [[Novi Tomisla]]s, {{POL}}
| tautība             =
| partija             =Brīvības ūnija<br />(''Unia Wolności''),<br />[[Demokrātiskā partija - demokrāti.pl]] 
| dzīvesb             =
| profesija           =[[vēsturnieks]]
| alma_mater          =[[Varšavas Universitāte]],<br />''[[École pratique des hautes études]]''
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

'''Kepler-7b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas [[Liras zvaigznājs|Liras zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap [[Kepler-7]] [[Zvaigzne|zvaigzni]] 0,06 AU attālumā. 1 [[gads]] uz planētas ilgst tikai 4,88 [[Diennakts|diennaktīs]]. Planētas [[masa]] sastāda 0,433 [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] masas, bet tās rādiuss 1,478 reizes lielāks nekā Jupiteram. Aprēķini rāda, ka Kepler-7b vidējais [[blīvums]] ir apmēram 0,181 g/cm³, t.i. mazāk par vienu septiņpadsmito daļu no Jupitera blīvuma. Tas nozīmē, ka tā ir viena no "irdenākajām" pašlaik zināmajām planētām. Gāzveida gigants tiek ieskaitīts [[Karstie jupiteri|karsto jupiteru]] klasē. 

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dāhla
 | native_name              = {{ara|الداخلة}}
 | settlement_type          = oāze
 | other_name               = 
 | image_skyline            = Dakhla Oasis view (May 2007) cropped.jpg
 | imagesize                = 
 | image_caption            = Kasras pilsētiņa Dāhlas oāzē
 | image_flag               = 
 | image_shield             = 
 | pushpin_map              = Ēģipte
 | pushpin_image = Egypt relief location map.jpg
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 25 | latm  = 30 | lats  = | latNS  = N
 | longd = 29 | longm = 10 | longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Ēģipte}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīda]]
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name2        = 
 | established_title        = Apdzīvota
 | established_date         = pirms 6000 gadiem
 | area_total_km2           = 2000
 | population_total         = 75000
 | population_as_of         = 2002
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density       = 
 | population_density_rank  = 
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | area_code                = 
 | website                  = 
 | elevation_m              = 
}}
'''Dāhla''' ({{val|ar|الداخلة}}, ''ad Dākhilah''; {{ipa2|edˈdæxlæ}}) ir [[oāze]] [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīdas muhāfazā]]. Izvietojusies valsts vidienē [[Lībijas tuksnesis|Lībijas tuksnesī]] starp [[Hārga]]s oāzi austrumos un [[Farāfira]]s oāzi ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|157|Dahla}}</ref> Oāze stiepjas aptuveni 80 km austrumu—rietumu virzienā un ir ap 25 km plata. Lielākās apdzīvotās vietas ir [[Mūta]]s (20 tūkstoši iedzīvotāju) un Kasras pilsētas, kā arī 15 ciemi. Kopējais iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 75 tūkstošiem.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sigmomorphina undulosa.jpg
|     att_nosaukums= 
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|            ģints = Sigmomorphina
|         ģints_lv = Sigmomorfīnas
|             suga = Sigmomorphina undulosa
|         binomial = <small>(Terquem, 1878)</small>
|        izplatība = 
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Sigmomorphina undulosa''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Polimorfinīdas|polimorfinīdu]] kārtā un [[Polimorfinīdes|polimorfinīžu]] dzimtā. Sugu 1878. gadā aprakstīja franču paleontologs [[Orlijs Terkvems]] ar nosaukumu ''Polymorphina undulosa''. Suga ir izplatīta [[Biskajas līcis|Biskajas līcī]], [[Ķeltu jūra|Ķeltu jūrā]], [[Anglijas kanāls|Anglijas kanālā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], pie [[Ķīna]]s krastiem<ref>[https://www.marinespecies.org/Foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=578109#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref> un, domājams, arī [[Vidusjūra|Vidusjūrā]].

{{Skaitlis
|num = 27
|lv = Divdesmit septiņi
}}
'''27''' ('''divdesmit septiņi''')ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[26 (skaitlis)|26]] un [[28 (skaitlis)|28]].

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Šāna Proktore
|     vārds_orig = ''Sian Proctor''
|         attēls = Dr. Sian Proctor.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Proktore 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1970
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Hagātņa]], {{GUM}}
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = 
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =  
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa  
| kos_veids = [[kosmiskais tūrisms|kosmiskā tūriste]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 2 d 23 h 3 min
| kos_iesaukums = 2021. gads
| kos_misija = ''[[Inspiration4]]''
| kos_kuģi = 
}}
}}
'''Šāna Heili Proktore''' (''Sian Hayley Proctor'', dzimusi {{dat|1970|3|28}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ģeoloģijas profesore, zinātnes popularizētāja, kosmiskā tūriste. 2021. gadā viņa devās kosmiskajā lidojumā ar ''[[Inspiration4]]''.

'''Izgudrojums''' ir radošas darbības rezultātā izveidota unikāla un jauna [[ierīce]], [[metode]], [[sastāvs]] vai [[process]], kam ir kāds pozitīvs pielietojums. Cilvēku, kas ir kaut ko izgudrojis, sauc par '''izgudrotāju'''. Nereti izgudrojumiem tiek izņemts [[patents]], kas apliecina to, ka tas tik tiešām ir kas jauns un nebijis, kā arī apliecina, ka konkrētais izgudrotājs ir izgatavojis jauno izgudrojumu un nodrošina autoram ekskluzīvas tiesības uz to.

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kinga sala
|attēls              = Currie Harbour-King Island-Australia.jpg
|attēla paraksts     = Kari osta
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Austrālija#Tasmanija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = 
|position = 
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''King  Island''
|izvietojums         = [[Basa šaurums]]
|arhipelāgs          = 
|latd= 39 |latm= 52 |lats= |latNS= S 
|longd=143 |longm= 59|longs= |longEW=E
|platība             = 1098
|garums              = 65
|platums             = 26
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Džentleni
|augstums            = 162
|salu skaits         = 
|valsts             = Austrālija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = {{AU-TAS}}
|iedzīvotāji         = 1585 <small>(2016)</small>
|blīvums             = 1,5
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts lielpilsēta  = Kari
|piezīme =
}} 
'''Kinga sala''' ({{val|en|King Island}}) ir sala [[Austrālija]]s dienvidos, [[Basa šaurums|Basa šaurumā]]. Administratīvi ietilpst [[Tasmanija]]s štatā, veido atsevišķu Kinga salas pašvaldību. Lielākā apdzīvotā vieta ir pašvaldības centrs Kari (768 iedzīvotāji).

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Tartronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>3</sub>H<sub>4</sub>O<sub>5</sub>
|molmasa=120,06
|blīvums=
|kušanas temperatūra=156—160&nbsp;°C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Tartronskābe''' (2-hidroksipropāndiskābe, hidroksimalonskābe, HOOC−CHOH−COOH) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Tartronskābe ir bezkrāsaina cieta viela (prizmatiski kristāli no ētera; no ūdens kristalizējas ar 1 molekulu ūdens). Viegli šķīst ūdenī. Tartronskābes atvasinājumu — 2-metiltartronskābi — sauc par izo[[ābolskābe|ābolskābi]].

'''Operete''' (no {{val|it|operetta}} — 'mazā [[opera]]') ir muzikāli dramatisks sacerējums, kurā vokāli un instrumentāli numuri mijas ar dejām un runātiem dialogiem.

'''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Kārlis Starcs
| vārds_orig = 
| attēls = 

'''Saistību apkalpošanas koeficients (DSCR)''' ir rādītājs, kas sniedz informāciju par uzņēmuma spēju segt saistību maksājumus konkrētajā periodā. Tā ir bieži izmantota mēraukla, kas rāda, vai uzņēmums spēj nopelnīt pietiekami daudz [[nauda]]s, lai spētu segt savas [[Saistības|saistības]]. Jo augstāks ir šis rādītājs, jo lielākas izredzes saņemt [[Aizdevums|aizdevumu]].

'''Ruckas muiža''' ({{val|de|Rutzky}}) ir [[muiža]], kas atrodas [[Ruckas parks|Ruckas parkā]] Piebalgas ielā 19 [[Cēsis|Cēsīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://pilis.lv/lv/biedri/objects/1138/211 |title=Ruckas muiža |accessdate=2015-04-04 |work= |publisher=[[Latvijas Piļu un muižu asociācija]] |date= }}{{Novecojusi saite}}</ref> Ruckas muiža un tai apkārt esošais [[parks]] ir [[valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Cēsu novadā|valsts aizsargājams kultūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|6199|Ruckas muižas apbūve}}</ref> Muižas parks ir Cēsu [[ģeogrāfija|ģeogrāfiskais]] centrs.<ref name="GetWell">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |title=''We Are One'' paveiktais 2014. gada ''Get Well City'' |accessdate=2015-04-04 |author=Rīgas Tehniskā universitāte |date=2014. gads |work= |publisher= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150401023445/http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |archivedate=2015-04-01 }} {{en ikona}}</ref>

{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Niobija(V) oksīds
|                 attēls = <br />β-Nb<sub>2</sub>O<sub>5</sub> kristāliskā struktūra
|         citi nosaukumi = Diniobija pentoksīds, niobija pentoksīds
|             CAS numurs = 1313-96-8
|        ķīmiskā formula = Nb<sub>2</sub>O<sub>5</sub>
|                molmasa = 265,8
|                blīvums = 4550
|      blīvuma komentārs = <ref name="Tom 3">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 3 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1992 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref> 
|    kušanas temperatūra = 1510&nbsp;°C<ref name="Tom 3" />
|   viršanas temperatūra = 
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts = 
|                   citi = 
}}
'''Niobija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''niobija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[niobijs|niobija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir bezkrāsains,<ref name="Tom 3" /> nešķīst ūdenī un ir diezgan [[inertums|inerts]].

{{BioTakso infokaste
| attēls =Lingula anatina 6.JPG
| att_nosaukums =Bezslēdzenes pleckājis {{TaksoSaite|Lingula anatina}} 
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Inarticulata|Bezslēdzenes pleckāji}}
* {{TaksoSaite|Articulata|Slēdzenes pleckāji}}
}}

{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          = 
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       = 
| illustrator      = 
| cover_artist     = 
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           = 
| subject          = 
| genre            = 
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  = 
| media_type       = 
| pages            = 
| isbn             = 
| oclc             = 
| masa-izmērs      = 
| preceded_by      =
| followed_by      = 
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

{{iw+}}

{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Trīs krusti
 |      native_name = Trys kryžiai
 |       other_name = 
 |            image = Vilnius_Three_Crosses.jpg
 |       image_size = 
 |          caption = Viļņas Trīs krusti
 |      pushpin_map = Viļņa#Lietuva#Eiropa
 | latd  = 54.6867 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 25.2976 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology = 
 |         location = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
 |     nearest_city = 
 |             area = 
 |         embedded = 
}}

'''Caurule''' ir [[cilindrs|cilindrisks]] materiāls ar cauru vidu, kura garums ir lielāks par diametru. Caurules visbiežāk izmanto šķidrumu vai gāzu pārvietošanai, arī kā strukturālie elementi. Tieši materiālu transportēšanai šādas caurules sauc arī par '''cauruļvadiem'''. Atkarībā no pielietojamā standarta, pēc kura caurules izgatavotas, tās raksturo ar iekšējo diametru un sienas biezumu, nominālo diametru un sienas biezumu vai ārējo diametru un sienas biezumu.

{{Infokaste+}}

{{Rakstnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Reke
|          vārds_orig = 
|              attēls = Johans Frīdrihs fon Reke Eginka glezna.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = J. F. fon Reke ([[Eginks]], 1842)
|             dz_gads = 1764
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1846
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = Jelgava, [[Kurzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Johans Reke, Sofija Elizabete Šmite
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Elizabete Kupfere
|               bērni =  
|            paraksts = 
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni = 
|    slavenākie darbi = 
|         ietekmējies = 
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
{{Citas nozīmes|vēsturnieku|Reke|Reke}}

{{Commonscat|Gymnasts|Vingrotāji}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džens He
|     vārds_orig = 鄭和
|         attēls = Zheng He.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Džena He statuja, kas atrodas Malaizijā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1371
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Juņnaņa]], [[Ķīna (reģions)|Ķīna]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1433
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = jūrā
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[hueji|huejs]]
|   nodarbošanās = admirālis, diplomāts, pētnieks, einuhs
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Olivers Rīdels
|Attēls           = Oliver Riedel.JPG
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Grupas ''Rammstein'' basģitārists.
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Olivers Rīdels
|Dzimis           = {{ddv|1971|4|11}}
|Vieta_dz         = {{vieta|VDR|Šverīne}}
|Instrumenti      = [[basģitāra]]
|Žanrs            = 
* [[industriālais metāls]]
* ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = basģitārists
|Gadi             = [[1994]]—mūsdienās
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Rammstein]]''
|Mlapa            = 
|Dzimums          = V
}}

'''Matracis''' ir [[gulta|gultā]] vai [[dīvāns|dīvānā]] ieliekams īpaši biezs, mīksts paklājs [[gulēšana]]i, kura uzdevums ir padarīt ērtāku guļvietu. Matrači var būt pildīti dažādi. Bieži sastopami matrači ar [[atspere|atsperu]] korpusu, kas pārklāts ar mīkstu polsterējumu un apvilkts ar [[audums|drānu]]. Pastāv arī [[ūdens matracis|ūdens matrači]] vai ar gaisu piepūšami matrači. 

s logotips]]
'''Logo''' jeb '''logotips''' (no {{val-el|λόγος}} — 'vārds' un ''τύπος'' — 'nospiedums'), arī '''firmas zīme''',<ref name="akadterm"/> ir grafisks attēlojums, zīme vai [[simbols]], kas ļauj atšķirt viena [[uzņēmums|uzņēmuma]] ražoto vai piedāvātos [[pakalpojums|pakalpojumus]] no citiem [[konkurents|konkurentiem]]. Tas ir uzņēmuma stila svarīgākais elements, kuram ir vislielākā nozīme uzņēmuma [[produkcija]]s vai pakalpojumu atpazīšanā. [[Reklāma]]s efektivitāti lielā mērā var palielināt, ja firmas logo būs atpazīstamāks, jo vairāk cilvēki pamanīs reklāmu tikai atpazīstamā logotipa dēļ. Logotips uzskatāms par uzņēmuma "seju". Arī [[vizītkarte|vizītkarti]] var uzskatīt par logotipa veidu.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Lerijs Sendžers
|     vārds_orig = Larry Sanger
|         attēls = L Sanger.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Lerijs Sendžers 2006. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta =  
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = 
|        dzimums = V
}}
'''Lerijs Sendžers''' ({{val|en|Larry Sanger}}, pilnā vārdā '''Lorenss Marks Sendžers''' ({{val|en|Lawrence Mark Sanger}}); dzimis [[1968]]. gada [[16. jūlijs|16. jūlijā]] [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir viens no [[Vikipēdija]]s dibinātājiem un bija galvenais redaktors, kamēr strādāja kompānijā "[[Bomis]]".

'''Nabassaite''' ir sievietes [[orgāns]], kas savieno augli ar [[placenta|placentu]]. Nabas saite ieiet auglī pa nabas gredzenu. Iznēsātam cilvēka auglim nabas saites garums ir ap 50 centimetriem, bet diametrs ap 1 līdz 1,5 centimetriem. Nabassaiti galvenokārt veido irdenie [[saistaudi]], tajā ir viena [[vēna]] un divas [[artērija]]s. Pa nabas saiti no mātes organisma saņem skābekli un barības vielas, kā arī izvada ogļskābo gāzi un vielmaiņas galaproduktus. Pēc bērna piedzimšanas nabas saiti pārgriež un nosien.

[[Kategorija:Antisemītisms]]
[[Kategorija:Padomju Savienība]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tievais vīrs
| operators = 
| attēls = The Thin Man 1934 Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[V. S. Van Daiks]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Viljams Pauels]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Morīna O'Salivana]]
* [[Nets Pendletons]]
* [[Minna Gombela]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The Thin Man''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|1934|5|25}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = ''[[After the Thin Man]]'' (1936)
| imdb = 
}}'''"Tievais vīrs"''' ({{Val|en|The Thin Man}}) ir 1934. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[V. S. Van Daiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams Pauels]], [[Mirna Loja]], [[Morīna O'Salivana]], [[Nets Pendletons]] un [[Minna Gombela]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1934. gada romānu.

[[Kategorija:Sportisti]]
[[Kategorija:Sports Baltkrievijā]]

{{DISPLAYTITLE:{{mp|486958 Arrokots}}}}
{{Infobox planet
| minorplanet     = yes
| name            = {{mp|486958 Arrokots}}
| background      = #C2E0FF
| image           = 2014MU69 MVIC crop2.jpg
| alt             = 
| caption         = 486958 Arrokota melnbaltais attēls.
| discovery_ref   =
| discovered      = 2014. gada 26. jūnijā
| discoverer      = [[Marks Buje]]
| discovery_site  = [[Habla kosmiskais teleskops]]
| mpc_name        = {{mp|486958 Arrokots}}
| alt_names       = {{hlist|Ultima Thule {{small|(neoficiāli)}}}}
| mp_category     = {{Hlist|[[Transneptūna objekts|TNO]]|[[Klasiskais Koipera joslas objekts|kjubivano]]}}
| orbit_ref       = 
| epoch           = 2019. gada 27. aprīlis (JD 2458600.5)
| uncertainty     = 2
| observation_arc = 851 dienas
| aphelion        = 46,442 [[astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion      = 42.721 AU
| semimajor       = 44.581 AU
| eccentricity    = 0.0417249±0.0000346
| period          = 298 [[Jūlija gads (astronomija)|yr]]
| mean_anomaly    = 316.55086°
| mean_motion     = 0° 0m 11.92s / dienā
| inclination     = 2.45116°±0.000012°
| asc_node        = 158.99773°±0.00045°
| arg_peri        = 174.418°±0.037°
| dimensions      = 31.7 x 19.5 x 14.2 km.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Overview of initial results from the reconnaissance flyby of a Kuiper Belt planetesimal: 2014 MU69 |url=https://arxiv.org/abs/1901.02578 |}}</ref>
| rotation        = 15±1 h
| right_asc_north_pole  = ~ 300°<ref name=acbitkb>[https://www.hou.usra.edu/meetings/lpsc2019/pdf/1611.pdf A CONTACT BINARY IN THE KUIPER BELT: THE SHAPE AND POLE OF (486958) 2014 MU69], 50th Lunar and Planetary Science Conference 2019 (LPIContrib.No.2132)</ref>
| declination     = ~ -21°<ref name=acbitkb/>
| albedo          = 0.06 - 0.14
| spectral_type   = 
| magnitude       = 26.8
| abs_magnitude   = 11.1
}}

{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Alsunga (nozīmju atdalīšana)|Alsunga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Alsunga
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Alsunga village.jpg
| image_caption = 
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Kuldīgas novads]]
| subdivision_name2 = [[Alsungas pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1233
| established_title2 = Pilsētciemats kopš
| established_date2 = 1950
| established_title3 = Ciems kopš
| established_date3 = 1990
| area_total_km2 = 2,2
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=12369 |title=Informācija par objektu: Alsunga |accessdate={{dat|2016|06|01||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 680
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 49
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 34
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 32
| website = http://www.alsunga.lv
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Alsunga''', senāk — '''Alšvanga''' (no [[kuršu valoda|kuršu]]: ''alšu vanga'' — 'alkšņu līdums'; {{val|de|Alschwangen}}), ir ciems [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novadā]], [[Alsungas pagasts|Alsungas pagasta]] centrs. Vēsturiskais [[Suiti|suitu]] centrs. Izvietojusies novada vidusdaļā pie autoceļa [[P119]] [[Kuldīga]]—Alsunga—[[Jūrkalne]]. Cauri Alsungai tek [[Užava (upe)|Užavas]] pieteka [[Kauliņas upe|Kauliņa]], uz kuras pie [[Mazreģvalks|Mazreģvalka]] ietekas uzstādināts [[Alsungas dzirnavezers]].

{{Commonscat|Geography of Djibouti}}

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Ille
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ill
| attēls            = Ill_Feldkirch-Gisingen.JPG
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Ille pie Feldkirhes
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = [[Ohzentāles ledājs]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Reina]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=09 | iet_gar_m=33 | iet_gar_s=31 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 75,3
| iztekas_augstums  = 2240
| ietekas_augstums  = 429
| kritums           = 
| caurtece          = 
| gada_notece       = 
| baseins           = 1281
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

{{catmore}}
{{Commonscat|April}}

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Kārlis Vilhelms Krūze
|          vārds_orig = 
|              attēls =
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1765
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]] (tagad {{RUS}})
|              m_gads = 1834
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|        nodarbošanās = pedagogs un garīdznieks
|            paraksts = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}

'''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Ziepjusaknes
| ģints = Saponaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = 
| attēls = Saponaria officinalis 02.jpg
| att_nosaukums = 
| att_izmērs = 
| nosaukums = 
| kategorijas = nē
| suga = Saponaria officinalis
| suga_lv = Ārstniecības ziepjusakne
}}'''Ārstniecības ziepjusakne''' ({{val|la|Saponaria officinalis}}) ir augu suga [[Ziepjusaknes|ziepjusakņu]] ģintī.

{{Personas infokaste
|          vārds = Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds
|     vārds_orig = ''Leopold Dietrich Ernst von Pezold''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Viljandi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{EST}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Karlsrūe]] [[Vācijas impērija]]<br />([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = mākslinieks, mākslas vēsturnieks, žurnālists
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts fon Pecolds, Karolīne, dzimusi Tīlinga
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Marija, dzimusi Millere
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Recke''''' var būt:
* [[Elīza fon der Reke]];
* [[Johans Frīdrihs fon Reke]].

{{catmore}}
{{commonscat|Algae|Aļģes}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #004E88
| nos        = ''Porto''
| logo       = 
| pilns      = ''Futebol Clube do Porto''
| iesauka    = ''Dragões (pūķi)<br />Azuis e brancos (zili-baltie)''
| pilsēta    = {{Vieta|Portugāle|Portu}}
| dib        = 1893
| dib_mēn    = 9 
| dib_dat    = 28
| stad       = ''[[Estádio do Dragão]]''
| ietilp     = 50 035
| prez       = {{flaga|Portugāle}} Žorže Nunu Pintu da Košta
| tren       = {{flaga|Portugāle}} [[Seržiu Konseisau]]
| līga       = ''[[Primeira Liga]]''
| sez        = 2022.—2023.
| poz        = 2. vieta
| pattern_la1 = _porto1819h
| pattern_b1  = _porto1819h
| pattern_ra1 = _porto1819h
| pattern_sh1 = 
| pattern_so1 = 
| leftarm1    = FFFFFF
| body1       = 0E00F7
| rightarm1   = FFFFFF
| shorts1     = 0E00F7
| socks1      = FFFFFF
| pattern_la2 = _porto1819a
| pattern_b2  = _porto1819a
| pattern_ra2 = _porto1819a
| pattern_sh2 = 
| pattern_so2 = 
| leftarm2    = BBBBBB
| body2       = BBBBBB
| rightarm2   = BBBBBB
| shorts2     = BBBBBB
| socks2      = BBBBBB
| pattern_la3 = _porto1819T
| pattern_b3  = _porto1819T
| pattern_ra3 = _porto1819T
| pattern_sh3 =
| pattern_so3 = _porto1819T
| leftarm3    = 0E00F7
| body3       = 0E00F7
| rightarm3   = 0E00F7
| shorts3     = 0E00F7
| socks3      = 0E00F7
}}
'''''Futebol Clube do Porto''''' ({{IPA|futɨˈbɔɫ ˈklub(ɨ) du ˈpoɾtu}}), biežāk zināms kā '''''FC Porto''''', '''''Porto''''' vai '''FCP''', ir [[Portugāle]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Portu]] pilsētas valsts ziemeļu daļā. Dibināts 1893. gadā Portu, tas ir viens no ''Três Grandes'' (Lielais trijnieks) Portugāles futbola klubiem; pārējie ir [[Lisabonas "Benfica"]] un [[Lisabonas "Sporting"]], šie klubi ir ''FC Porto'' lielākie sāncenši.

'''4. decembris''' ir gada 338. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (339. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 27 dienas.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Nīkrāces pagasts
| karte             = Nīkrāces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Nīkrāces pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Nīkrāces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Nīkrāces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Dzelda
| platība           = 130,51
| iedzīvotāji       = 710<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 710 / 130.51 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Brinkenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Бринкенская
| ref_krievu        =
}}

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Johans Klapje de Kolongs
|          vārds_orig = ''Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue''
|              attēls = Johans Klapjē de Kolongs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1839|3|2}}|22. februārī}}
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1901|5|26}}|13. maijā}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Krievijas Impērija]]
| pilsonība = 
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}
'''Johans Klapje de Kolongs''' pilnā vārdā '''Žans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs''' ({{val|de|Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue}}; {{val|ru|Иван Петрович де-Колонг}}; 1839—1901) bija [[Daugavpils|Daugavpilī]] dzimis [[Krievijas Impērija]]s kara flotes virsnieks un izgudrotājs. Krievijas Impērijas Galvenās hidrogrāfiskās pārvaldes vadītājs. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis, [[Lomonosovs|Lomonosova]] prēmijas laureāts (1882).

kristāls]]
'''Kristāls''' (no [[grieķu valoda]]s (κρύσταλλος), sākotnēji vārds apzīmēja — [[ledus|ledu]], vēlāk — [[kalnu kristāls|kalnu kristālu]]) [[ķīmija|ķīmijā]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] ir [[cietviela]], kuru veidojošie [[atoms|atomi]], [[molekula]]s vai [[jons|joni]] ir izkārtoti noteiktā, regulārā kārtībā, šai kārtībai cikliski atkārtojoties visās trīs telpiskajās [[dimensija|dimensijās]]. Ar kristālu pētīšanu nodarbojas [[kristalogrāfija]].

{{cita nozīme|bioloģisku jēdziens|sociālu terminu|dzimte (socioloģija)}}

{{Commonscat|Riots}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb = 
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 9
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 7
 |               simbols = F
 |              atommasa = 18,9984032
 |    valences elektroni = [He]2s<sup>2</sup>2p<sup>5</sup>
 |        tabulas attēls = 
 |                attēls = <br />Fluora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu un<br />fluors sašķidrinātā stāvoklī kriogēnā temperatūrā
 |   oksidēšanas pakāpes = '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 3,98
 |               blīvums = 1,696
 |   kušanas temperatūra = 53,53 K (-219,62&nbsp;°C)
 |  viršanas temperatūra = 85,03 K (-188,12&nbsp;°C)
 | trīskāršais punkts    = 
 | kritiskais punkts     = 
 | īpatnējā pretestība   = 
 | skaņas ātrums         = 
 | Van der Vālsa rādiuss = 
}}

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Cyanocorax chrysops 001 1280.jpg
 | att_nosaukums = 
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Cyanocorax
 |      ģints_lv = Cekulsīļi
 |          suga = Cyanocorax chrysops
 |       suga_lv = Samta cekula sīlis
 |      binomial = Cyanocorax chrysops <small>([[Vieillot]], 1818)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība = 
}}

{{cita nozīme|ezeru Āfrikā|par ezeru Džūkstes pagastā|Kundziņu ezers}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Turkanas ezers
|attēls=LakeTurkanaSouthIsland.jpg
|map = Kenija#Etiopija
| vieta        = {{KEN}}<br />{{ETH}}
| plat_d=3 | plat_m=3 | plat_s= | plat_NS=N 
| gar_d=36 | gar_m=1 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=6 405
|garums=
|Vid_dziļums=30,2
|Max_dziļums=109
|tilpums=203,6
|augstums_vjl=360,4
|izteka=
|baseins=130 860
|salas=
|pilsētas=[[Lojangalani]]
}}
'''Turkanas ezers''' ({{val-en|Lake Turkana}}), agrāk saukts arī '''Rūdolfa ezers''', ir liels [[sālsezers]] [[Kenija|Kenijā]], pati ziemeļu daļa atrodas [[Etiopija|Etiopijā]]. Ezers sakrīt ar lielā Austrumāfrikas lūzuma zonu, atrodas tuksneša zonā. Pasaulē lielākais pastāvīgais ezers tuksneša zonā, spēj saglabāties sava salīdzinoši lielā dziļuma dēļ. Pasaulē lielākais ezers ar sārmainu ūdeni. Ezerā un tā tuvumā var būt spēcīgas vētras, jo ezers iesilst un atdziest lēnāk nekā apkārtējā zeme. Turkanas ezera apkaime joprojām ir maz pārveidota, to reti apmeklē eiropieši. Vietējie iedzīvotāji pārsvarā pieder [[gabra]], [[rendille]] un [[turkana]] ciltīm.

ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>

'''Programmed Data Processor''' (''PDP'') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumā [[Digital Equipment Corporation]] (DEC) izstrādāta [[minidators|minidatoru]] sērija.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br /> Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO<sub>4</sub>
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650&nbsp;°C
|viršanas temperatūra= 
}}

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Jāns Anvelts
| vārds_orig = ''Jaan Anvelt''
| attēls = Jaan Anvelt (1884–1937).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Vīlandes apriņķis|td=Igaunija}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1937
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}

, 1556]]
'''Bibliotekārs''' ir informācijas speciālists [[bibliotēkas zinātne|bibliotēkas]] un [[Informācijas zinātne|informācijas zinātnē]], kas ir informācijas servisu organizēšana un pārvaldība. Parasti bibliotekāri strādā publiskajās [[Bibliotēka|bibliotēkās]], izglītības iestāžu bibliotēkās, skolu informācijas centros, vai kāda uzņēmuma informācijas centrā.

Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Malāvija|Malāvijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Malāvijas ir iekļautas '''2 vietas''' (1 kultūras objekts un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/mw Malāvija]</ref>. Malāvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja [[1982]]. gada [[5. janvāris|5. janvārī]].

{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zilais samts
| operators = [[Frederiks Elmess]]
| attēls =  Blue Velvet (1986).png
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, trilleris
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents = [[Freds Karuzo]]
| scenārijs = Deivids Linčs
| aktieri = * [[Kails Maklahlens]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lora Derna]]
* [[Houpa Lenga]]
* [[Džordžs Dikersons]]
* [[Dīns Stokvels]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| oriģinālnos = ''Blue Velvet''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[De Laurentiis Entertainment Group]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|12|Toronto starptautiskais kinofestivāls|1986|9|19|ASV|}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl155616769/weekend/|title=Blue Velvet (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Zilais samts"''' ({{Val|en|Blue Velvet}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kails Maklahlens]], [[Izabella Roselīni]], [[Deniss Hopers]], [[Lora Derna]], [[Houpa Lenga]], [[Džordžs Dikersons]] un [[Dīns Stokvels]]. Filma ir nosaukta pēc tāda paša nosaukuma 1951. gada dziesmas.

atoma uzbūve un izmēri]]

{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Jans Berhmans
|      dzimšanas datums = {{dat|1599|3|13|N|bez}}
|          nāves datums = {{dat|1621|8|13|N|bez}}
|        piemiņas diena = {{dat||11|26|N|bez}}
|                  godā = [[Romas katoļu baznīca]]
|                attēls = Giovanni berchmans.jpg
|         attēla izmērs = 
|      attēla nosaukums = 
|       dzimšanas vieta = [[Flāmu Brabante]], {{vieta|Beļģija}}
|           nāves vieta = [[Roma]], [[Svētā Romas impērija|Vācu nācijas svētā Romas impērija]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts = Svētā Ignācija baznīca, [[Roma]] {{ITA}}
|             nosaukums = jezuīts
| beatifikācijas datums = [[1865]].
|  beatifikācijas vieta = 
|          beatificējis = [[Pijs IX]]
|  kanonizācijas datums = {{dat|1888|1|15|N|bez}}
|   kanonizācijas vieta = 
|           kanonizējis = [[Leons XIII]]
|               simboli = 
|            aizbildnis = [[ministrants|ministranti]], studenti
|            svētvietas = Svētā Ignācija baznīca [[Roma]], {{ITA}}
|                strīdi = 
}}
'''Jans Berhmans''' ({{val-nl|Jan Berchmans}}), dzimis [[1599]]. gada 13. martā, miris [[1621]]. gada 13. augustā, bija jezuīts un kopš 1888. gada kanonizācijas - [[Romas katoļu baznīca|katoļu]] svētais. Viņš ir arī studentu un [[ministrants|ministrantu]] aizbildnis. Miris pavisam jauns - 22 gadu vecumā, bet jau savas dzīves laikā sasniedza svētumu.
Bija pazīstams ar savu dievbijību un pazemību.
== Biogrāfija ==
===Bērnība===
Jans Berhmans piedzima katoļticīgā piecu bērnu ģimenē, [[Flāmu Brabante|Flāmu Brabantes provincē]], [[Beļģija|Beļģijā]], toreiz. ''Diestā''. Jau bērnībā Janam bija tādas rakstura īpašības kā sirsnībā, laipnība, atvērtība un dzīvesprieks, kas bija par iemeslu tam, ka ar viņu gribēja draudzēties vienaudži. Krietno tikumu dēļ viņam vēlējās līdzināties arī draugi. No citiem bērniem Jans atšķīrās ar savu dievbijību. Kad zēnam vēl nebija septiņi gadi, viņam jau bija izveidojies ieradums rītos agri celties un kā [[ministrants|ministrantam]] piekalpot divās vai trīs [[Svētā Mise|Svētajās Misēs]]. Viņš ar īpašu uzmanību klausījās svētdienas sprediķi un regulāri devās svētceļojumā uz Šerpenhēveles svētnīcu, kas atradās dažu jūdžu attālumā no viņa dzimtās pilsētas lūdzoties [[Rožukronis|Rožukroni]] un iegrimstot apcerē.

{{Commonscat|Sportspeople from Ukraine}}

{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Sorgo
|           attēls = Sorghum.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Parastais sorgo (''Sorghum bicolor'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Panicoideae
|   apakšdzimta_lv = Prosaugu apakšdzimta
|            cilts = Andropogoneae
|         cilts_lv = 
|            ģints = Sorghum
|         ģints_lv = Sorgo
|         binomial = Sorghum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = iespējams [[Āfrika]]<ref name="britannica"/>
|       iedalījums = aptuveni 30 sugas
|      kategorijas = nē
}}

{{infokaste+}}

[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>

{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = Iļja Muromietis<br />''Илья Муромец''
  |tips = [[bumbvedējs]]—[[divspārnis]]
  |ražotājs = [[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca]]s aviācijas nodaļa
  |attēls = Attēls:14082007-Illya-Muromec-1.jpg|150px
  |paraksts = 
  |konstruktors = [[Igors Sikorskis]]
  |pirmais lidojums = {{dat|1913|12|23}}
  |nodošana = [[1913]]. gadā
  |pēdējais lidojums = [[1923]]. gadā
  |stāvoklis = 
  |lietotājs = [[Krievijas Impērija]]
  |pārējie lietotāji = [[Krievijas PFSR]]
  |izgatavots = [[1913]]—[[1917]]
  |kopskaits = ~80
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena = <!--Viena eksemplāra cena-->
  |bāzes modelis = [[Russkij vitjaz]]
  |varianti = <!--Varianti ar saviem rakstiem -->
}}
'''Iļja Muromietis''' ({{val|ru|Илья Муромец}}) bija kopējs nosaukums vairākām koka [[Divspārnis|divspārņu]]  četrmotoru sēriju [[Lidmašīna|lidmašīnām]], ko izlaida [[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca]]s aviācijas nodaļā [[Krievija|Krievijā]], laika posmā no 1913. līdz 1918. gadam. Ar lidmašīnām tika uzstādīti vairāki rekordi: kravnesībā, pasažieru skaitā un maksimālajā lidojuma augstumā.

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums = Ēdamā kolokāzija
|         binomial = Colocasia esculenta
|           autors = (L.) Schott
|           attēls = Colocasia FR 2012.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Alismatales
|         rinda_lv = Cirveņu rinda
|           dzimta = Araceae
|        dzimta_lv = Kallu dzimta
|            ģints = Colocasia
|         ģints_lv = Kolokāzijas
|             suga = C. esculenta
|          suga_lv = Ēdamā kolokāzija
|           suga_r = Kolokāzija
|      kategorijas = nē
}}

{{BioTakso infokaste
|           attēls = Peneroplis planatus (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums= 
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = 
|         valsts_r = 
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = 
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Peneroplidae
|        dzimta_lv = Peneroplīdas
|            ģints = Peneroplis
|         ģints_lv = Peneropli
|         binomial = Peneroplis <small>Montfort, 1808</small>
|        izplatība = 
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Peneropli''' (''Peneroplis'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Ģinti 1808. gadā izveidoja franču naturālists [[Pjērs Deniss de Montforts]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Peneroplis planatus]]'' <small>(Fichtel and Moll, 1798)</small>. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] peneropli ir zināmi no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Ģints ir kosmopolītiska.

{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Minna Dzelzkalne
| vārds_orig = 
| attēls = Tirzmaliete.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1876
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Tirzas pagasts]], [[Valkas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1942
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Lejasciems]]<ref>[http://www.visitgulbene.lv/objekts/rakstnieces-tirzmalietes-pieminas-vieta/ Rakstnieces Tirzmalietes piemiņas vieta]</ref>, [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande|Ostlandes reihskomisariāts]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Andrievs Dzelzkalns
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| pseidonīms = Tirzmaliete
| nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
| periods = 1899-1936-?
| žanri = 
| temati = 
| lit virzieni = [[Lirika]]
| slavenākie darbi = dzejoļi "Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme", "Plūc ziedus skaistākos", "Lai mūžam neaizmirstama ir mātes piemiņa", "Draugs stāvot ceļa jūtīs"
| ietekmējies = 
| ietekmējis = 
| alma_mater = 
| apbalvojumi = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}

izskats, kad no izdomātas [[banka]]s pienāk vēstule, kurā ar viltu no interneta lietotāja mēģina iegūt slepenu informāciju]]

[[Kategorija:Ogļūdeņraži]]
[[Kategorija:Cikliski savienojumi]]

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs = 
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta 
|    nodalījums_lv = Segsēkļi 
|            klase = Magnoliopsida 
|         klase_lv = Divdīgļlapji 
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums = 
|      kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts]]
[[Kategorija:Angola]]

'''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

'''Datubāzes integritāte''' ir [[informācijas sistēmas]] spēja saglabāt [[datubāze|datu bāzi]] tās lietderīgajā dzīves posmā, nodrošinot pret apzinātu bojāšanu vai netīšu iznīcināšanu. Šo spēju realizē ar dublētājkopiju palīdzību un piekļuves reglamentāciju.

Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0<sup>o</sup>C) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

'''Eifēmisms''' ({{val|el2|euphēmismos}}, ''eu'' — 'labi' + ''phēmi'' — 'runāju')<ref name="sv">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: [[Liesma (izdevniecība)|Liesma]], 1978. gads, 178. lpp.</ref> ir vārds vai izteiciens, ko izmanto kāda rupja, piedauzīga, intīma vai arī neaizskarama jeb [[tabu]] nosaukuma aizstāšanai. Līdzīgs [[perifrāze]]i.<ref name="lpe">{{LPE|3|43}}</ref> Eifēmisms būtu, piemēram, lietot vārda "nomirt" vietā izteicienu "devies uz labākiem medību laukiem".<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:105 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |page=101 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:105 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Manny & Lo''
| attēls                   = Manny & Lo FilmPoster.jpeg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Liza Krēgere]]
| producents               = 
* [[Dīns Silverss]]
* [[Klauss Volkenborns]]
* [[Marlēna Hekta]]
| scenārija autors         = [[Liza Kinga]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Aleksa Paladino]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
| mūzika                   = [[Džons Lūns]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|26||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manny-lo-1998-0|title=Manny & Lo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|502,313}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mannyandlo.htm|title=Manny and Lo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''''Manny & Lo''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Liza Krēgere]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Aleksa Paladino]] un [[Mērija Keja Pleisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|26||bez}}.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Lamborghini''
| native_name = 
| logo = <br />
| image = Lamborghini,_Sant'Agata_Bolognese,_Bologna.jpg
| image_size = 250px
| image_caption = ''Lamborghini'' galvenā ēka
| caption = 
| type = meitas uzņēmums
| traded_as = 
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate = 
| predecessor = 
| successor = 
| foundation = [[1963]]. gads
| founder = [[Feručio Lamborgīni]]
| defunct = 
| location_city = [[Santagata Boloņēze]], [[Emīlija-Romanja]]
| location_country = {{ITA}}
| location = 
| locations = 
| area_served = globāla
| key_people = [[Stefans Vinkelmanis]]
| industry = [[autobūve]]
| products = [[automašīna]]s
| services = 
| revenue = 
| operating_income = 
| net_income = 
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets = 
| equity = 
| owner = 
| num_employees = 
| parent = ''[[Audi (auto)|Audi]]''
| divisions = 
| subsid = ''[[Ducati]]''<br/>''[[Italdesign Giugiaro]]''
| homepage = {{URL|http://www.lamborghini.com}}
| footnotes = 
| intl = 
}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aizkalnes pagasts
| karte             = Aizkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aizkalnes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aizkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Aizkalne
| platība           = 73,34
| iedzīvotāji       = 694<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 694 / 73.34 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Viktorija Tkačuka
 |      vārds_orig = ''Вікторія Ткачук''
 |          attēls = 2022-08-19 European Championships 2022 – Women's 400 Metres Hurdles by Sandro Halank–010.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = Viktorija Tkačuka 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|11|8}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ukraina|Hmeļnickas apgabals|Pļiščina}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=67}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 53,76 (2021)
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 51,85 (2020)
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
 |             PR4 = 
 |           PR4_d = 
 |             PR5 = 
 |           PR5_d = 
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{UKR}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
}}
'''Viktorija Tkačuka''' ({{val|uk|Вікторія Вікторівна Ткачук}}; dzimusi {{dat|1994|11|8}}) ir ukraiņu [[vieglatlēte]], kas specializējas [[400 metru barjerskrējiens|400 metru barjerskrējienā]], startē arī [[400 metri|400 metru distancē]] un stafetēs.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kvedlinburga
 | official_name            = ''Quedlinburg''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Quedlinburg Fachwerkhäuser.JPG
 | image_caption            = Senākās ēkas
 | image_flag               = 
 | image_seal               = 
 | image_map                =
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 50px
 | pushpin_map              = Vācija#Saksija-Anhalte
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              =
| latd  = 51| latm  = 47| lats  = 30| latNS  = N
| longd = 11| longm = 8| longs = 50| longEW = E
 | image_shield             = Wappen Quedlinburg.svg 
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 24411
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name         = {{flaga|Vācija}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        =[[Saksija-Anhalte]]
 | established_title        =Pirmoreiz minēta rakstos
 | established_date         =[[922]]. gadā
 | website                  = http://www.quedlinburg.de/
}}
'''Kvedlinburga''' ({{val-de|Quedlinburg}}) ir pilsēta [[Saksija-Anhalte|Saksijā-Anhaltē]] [[Vācija|Vācijā]] uz ziemeļiem no [[Harcs|Harca]] kalniem. No 10. līdz 12.  gadsimtam tā bija viena no [[Svētās Romas impērijas ķeizari|Svētās Romas impērijas ķeizaru]] rezidencēm, līdz 1802. gadam tajā atradās [[Kvedlinburgas abatija]], kurā sacerētas [[Kvedlinburgas annāles]].
1994. gadā pilsēta iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Citas nozīmes|efektivitāti ekonomikā|efektivitāte|efektivitāte}}
''' Efektivitāte''' ir [[rādītājs]] [[ekonomika|ekonomikā]], ar kura palīdzību mēra pakāpi, kādā [[sistēma]] vai tās sastāvdaļas sasniedz vēlamo rezultātu un izpilda savas funkcijas salīdzinājumā ar [[resurss|resursu]] patēriņu.

[[Kategorija:Folklora]]
[[Kategorija:Mitoloģija]]
[[Kategorija:Bērnu literatūra]]
[[Kategorija:Kino]]
[[Kategorija:Pasakas]]
[[Kategorija:Fantastika]]

{{catmore}}
{{Commonscat|Tunicata}}

{{Svētā infokaste
|vārds=Antonijs Lielais
|dzimšanas datums=ap [[251]]. gadu
|nāves datums= [[356]]. gadā
|piemiņas diena=[[30. janvāris]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]]
|attēls=Saint-Anthony-Grk-ikon.png
|attēla izmērs=
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Herakleopole]], [[Ēģiptes province]], [[Romas impērija]]<br />(netālu no [[Benisuēfa]]s, [[Benisuēfas muhafāza]], {{EGY}})
|nāves vieta=[[Deirmarī]], [[Ēģiptes province]], [[Romas impērija]]<br />(pie [[Svētā Antonija klosteris|Svētā Antonija klostera]], [[Suecas muhafāza]], {{EGY}})
|nosaukums= Mūku kustības tēvs
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=zvans, cūka, grāmata, tau krusts
|aizbildnis=ādas slimības, grozu pinēji, kaprači
|svētvietas=[[Svētā Antonija klosteris]], [[Suecas muhafāza]], {{EGY}}<br />''[[Saint-Antoine-l'Abbaye]]'', [[Izēra]], {{FRA}}
|strīdi=
}}

Par '''imunitāti''' sauc organisma neuzņēmību pret [[slimība|slimību]] [[baktērija|baktērijām]], noteiktām [[inde|indēm]] un dažādiem svešķermeņiem. 20. gadsimta sākumā vācu zinātnieks [[Pauls Ērlihs]] noskaidroja, ka imunitāti rada [[asinis|asinīs]] esošās pretvielas jeb [[antivielas]]. Par šo atklājumu viņš kopā ar Mečņikovu [[1908]]. gadā saņēma [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]].

[[File:Martin D28 Acoustic Guitar.jpg|thumb|Firmas "Martin" akustiskā ģitāra|286x286px]]
'''Akustiskā [[ģitāra]]'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.thefreedictionary.com/acoustic+guitar/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|11|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131128180025/http://www.thefreedictionary.com/acoustic+guitar |archivedate={{dat|2013|11|28||bez}} }}</ref> ir [[mūzikas instruments]], kuru spēlē, raustot vai strinkšķinot tā stīgas. Tās skaņa ir akustiska, jo šo ģitāru spēlē bez skaņas pastiprinātāja.

{{Commonscat|Communists}}

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dvīņi
| abbreviation = Gem
| name_latin = Gemini
| RA = 7
| dec = +20 
| areatotal = 513
| arearank = 30. vieta
| numbermainstars = 8, 17
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Pollukss
| starmagnitude = 1,1
| neareststarname = Pollukss
| stardistance = 33,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers = 
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]<br />[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]<br />[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]<br />[[Orions]]<br />[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]<br />[[Mazais Suns]]<br />[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

'''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

{{catmore}}

{{Commonscat|Legends}}

[[Kategorija:Rumbula]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Rumbula]]

{{Karoga infokaste
| Name = Eiropas
| Article = 
| Nickname = 
| Image = Flag of Europe.svg
| Use = 111000
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1955|12|8|N|bez}} ([[Eiropas Padome|EP]])<br />{{dat|1985|6|29|N|bez}} ([[Eiropas Savienība|ES]])
| Design = 
}}
'''Eiropas karogs''' ir [[Eiropas Savienība]]s un [[Eiropas Padome]]s karogs un emblēma. Tas ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 2:3, tam uz zila fona ir 12 aplī izvietotas piecstaru zelta (dzeltenas) zvaigznes. Bieži karogs tiek izmantots arī [[eirozona]]s valstu norādīšanai. Zvaigžņu skaits netiek mainīts atkarībā no organizāciju dalībnieku skaita, tās tika paredzētas, lai pārstāvētu visu Eiropas tautu.<ref>{{citation|title=EUROPA – The EU at a glance – The symbols of the European Union – The European Flag|accessdate=24 December 2011|url=http://europa.eu/abc/symbols/emblem/index_en.htm}}</ref>

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Dimetilētera struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>2</sub>H<sub>6</sub>O
|molmasa=46,07
|blīvums=1,59
|kušanas temperatūra=-138,5&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=-23&nbsp;°C
}}
'''Dimetilēteris''' (metoksimetāns, koka ēteris, CH<sub>3</sub>−O−CH<sub>3</sub>) ir visvienkāršākais [[ēteri]]s. Dimetilēteris ir bezkrāsaina, sprādzienbīstama gāze. Dimetilēteris šķīst ūdenī.

{{infokaste+}}
'''Žans de Labadī''' ({{val|fr|Jean Abbadie-Coulac dit de Labadie-Coulac/Jean de Labadie}}, 1719—1812) bija [[franči|franču]] virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas [[brigādes ģenerālis]].<ref>[http://www.napoleon-series.org/research/frenchgenerals/c_frenchgenerals20.html Generals Who Served in the French Army during the Period 1789 — 1814: Labadie to Lazowski]</ref>
[[Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"|Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne"]] pirmais pārraugs (1751).<ref>Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001.</ref>

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kārlis Rozenkrancs
|     vārds_orig = ''Carl Wilhelm Rosenkrantz''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[inženieris]]
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|     alma_mater = [[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes universitāte]], [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Pēterburgas universitāte]]
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Kārlis Rozenkrancs''' ({{val|de|Carl Wilhelm Rosenkrantz}}; dzimis {{dat|1876|6|13|}} [[Liepāja|Liepājā]]; miris [[1942]]. gadā [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievija]]s šahists un inženieris.<ref>{{ŠE|337}}</ref>

koeficienti, tādēļ slāņi dažādi izstiepjas.]]
'''Bimetāls''' ir divi savienoti dažādu materiālu [[metāli]]. Tas nav [[sakausējums]] no diviem metāliem, bimetāli sastāv no dažādu metālu slāņiem. Bimetāla stiepli var izmantot, lai iegūtu nobīdi no [[temperatūra]]s. Bimetāli sastopami arī, piemēram, skārda bundžās, kas sastāv no [[Tērauds|tērauda]] kurš pārklāts ar [[Alva|alvu]], lai bundža nerūsētu.
[[Kategorija:Metalurģija]]

{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Krīds II
|    oriģinālnos = ''Creed II''
|         attēls = Creed II poster.png
|        att_izm = 
|       paraksts = 
|          žanrs = 
|       režisors = [[Stīvens Keipls jaunākais]]
|     producents = 
* [[Irvins Vinklers]]
* [[Čārlzs Vinklers]]
* Viljams Čartofs
* Deivids Vinklers
* Kevins Kings Templtons
* [[Silvestrs Stallone]]
|      scenārijs = 
|        aktieri = 
* [[Maikls B. Džordans]]
* Silvestrs Stallone
* [[Tesa Tompsone]]
* [[Vuds Heriss]]
* [[Filīša Rašāda]]
* [[Dolfs Lundgrēns]]
|         mūzika = [[Ludvigs Goransons]]
|      operators = [[Krāmers Morgentau]]
|        montāža = 
* [[Dana E. Glaubermane]]
* Saira Haidere
* Pols Hārbs
|        studija = 
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''Chartoff Winkler Production''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2018|11|21|ASV}}
|         ilgums = 130 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/creed-2-film|title=Creed II (12A)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=November 14, 2018 |access-date=November 21, 2018}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Sharf|first=Zack|title='Creed II' Director Steven Caple Jr. on Ryan Coogler's Advice and Directing a 'Rocky' Film After a Low-Budget Indie – Exclusive 
|url=https://www.indiewire.com/2018/09/creed-2-steven-caple-jr-interview-replacing-ryan-coogler-1202007531/|work=[[IndieWire]]|access-date=November 22, 2018|date=September 27, 2018}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|214,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |title=Creed II (2018)|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=creed2.htm|website=[[Box Office Mojo]] |access-date={{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = "[[Krīds: Rokija mantojums]]"
|         nākamā = "[[Krīds III]]"
|           imdb = 
}}
'''"Krīds II"''' ({{val|en|Creed II}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kas ir 2015. gada filmas "[[Krīds: Rokija mantojums]]" turpinājums. Filmas režisors ir [[Stīvens Keipls jaunākais]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Maikls B. Džordans]], [[Silvestrs Stallone]], [[Tesa Tompsone]], [[Vuds Heriss]], [[Filīša Rašāda]] un [[Dolfs Lundgrēns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|11|21||bez}}.

'''5. decembris''' ir gada 339. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (340. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 26 dienas.

{{Commonscat|Sports in Ghana}}

{{jāuzlabo|Uzlabot atbilstoši '''[[Palīdzība:Svarīgākā pamatinformācija|Vikipēdijas pamatprincipiem]]'''!}}
'''Vardarbība''' ir tīša iedomāta vai reāla fiziska spēka vai varas apzināta lietošana pret sevi, citu personu, grupu vai kopienu, kas izraisa vai spēj izraisīt ievainojumu, nāvi, [[Posttraumatiskā stresa sindroms|posttraumatiskā stresa sindromu]], attīstības traucējumus vai zaudējumus.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Violence: a public health priority|last=Organisation|first=World Health|publisher=World Health Organisation|year=1996|isbn=|location=Ženēva (Šveice)|pages=|volume=}}</ref>

{{Tautas infokaste
| attēls = 
| tauta = Polacy
| skaits = ~50 milj.
| vieta = {{Polija}} 38,5 milj. (98%)<br />
{{ASV}} 5,6 milj.<br />
{{Brazīlija}} 1,85  milj.<br />
{{Vācija}} 1,5 milj.<br />
{{Francija}} 1,0 milj.<br />
{{Baltkrievija}} 418 tūkst.<br />
{{Kanāda}} 400 tūkst.<br />
{{Argentīna}} 300 tūkst.<br />
{{Lietuva}} 258 tūkst.<br />
{{UKR}} 219 tūkst.<br />
{{UK}} 140 tūkst.<br />
{{Latvija}} 39 tūkst. (2023)
| valoda = [[poļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
| grupas = [[kašūbi]]<br />[[mazuri]]<br />[[gurali]]
| radi = [[čehi]], [[slovāki]], [[sorbi]], [[baltkrievi]], [[ukraiņi]] un citas [[slāvi|slāvu]] tautas
| image = 
| image_caption = Poļi visā pasaulē
}}

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds =Gotlobs Frēge
|          vārds_orig = Gottlob Frege
|              attēls =Young frege.jpg
|          att_izmērs =170px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1848 
|          dz_mēnesis =11 
|            dz_diena =8 
|            dz_vieta =[[Vismāra]], [[Mēklenburga-Šverīne]]<br />(tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|              m_gads =1925
|           m_mēnesis =7 
|             m_diena =26
|             m_vieta =Bādkleinene, [[Veimāras Republika]]<br />(tagad [[Ziemeļrietummēklenburgas apriņķis]], [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācieši|vācietis]]
|            paraksts = 
|               skola =[[analītiskā filozofija]] 
|           intereses =[[matemātikas filozofija]], [[matemātiskā loģika]], [[valodas filozofija]]
|              idejas =[[Frēges princips]], [[pirmās pakāpes loģika]], [[predikātu loģika]], [[loģicisms]], ''[[sinn]]'' un ''[[bedeutung]]''
|          alma_mater =[[Jēnas Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Ernsts Abe]], [[Alfrēds Klebšs]], [[Hermanis Loce]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Frīdrihs Ādolfs Trendelenburgs]], [[Hermanis Loce]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[poļu loģikas skola]], [[Džuzepe Peano]], [[Bērtrands Rasels]], [[Rūdolfs Karnaps]], [[Ludvigs Vitgenšteins]], [[Maikls Dammits]], [[Edmunds Huserls]], [[Geršoms Šolems]], [[Džordžs Mūrs]]
|               darbi =''[[Begriffsschrift]]'' (1879), ''[[Die Grundlagen der Arithmetik]]'' (1884)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos
| infobox_width         = 
| image                 = Воскресенская колокольня (6). Рогожское.JPG
| image_size            = 
| alt                   = 
| caption               = 
| map_type              = 
| map_caption           = 
| map_alt               = 
| map_size              = 
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 06 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  = 
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     = 
| status                = 
| functional_status     = 
| heritage_designation  = 
| leadership            = 
| website               = 
| architecture          = 
| architect             = Fjodors Gornostajevs
| architecture_type     = 
| architecture_style    = pseidokrievu stils
| general_contractor    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 1908. gads
| year_completed        = 1910. gads
| construction_cost     = 
| specifications        = 
| capacity              = 
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 80 metri
| dome_quantity         = 
| dome_height_outer     = 
| dome_height_inner     = 
| dome_dia_outer        = 
| dome_dia_inner        = 
| minaret_quantity      = 
| minaret_height        = 
| spire_quantity        = 
| spire_height          = 
| materials             = 
| embedded              = 
}}
'''Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rpsc.ru/rogozhskaya-sloboda/istoriya-rogozhskoy-slobodyi/|title=» История Рогожской слободы Русская Православная Старообрядческая Церковь|website=rpsc.ru|access-date=2018-05-31|language=ru-RU}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://um.mos.ru/contests/dogm/works/30552/|title=Я узнаю Москву — Территории|website=um.mos.ru|access-date=2018-05-31|language=ru}}</ref> ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Храм-колокольня во имя Воскресения Христова на Рогожском кладбище'') atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā. 
== Vēsture ==
Zvanu tornis tika uzcelts 1910. gadā pēc arhitekta Fjodora Gornostajeva projekta par godu zīmogu noņemšanai no Rogožskas kapu vecticībnieku dievnamu altāriem, kad vecticībniekiem radās iespēja kalpot savos dievnamos.

{{Komiķa infokaste
| name              = Mihails Zadornovs
| image             = Mikhail Nikolayevich Zadornov.jpg
| imagesize         =
| caption           =
| pseudonym         =
| birth_name        = 
| birth_date        = {{dat|1948|7|21}}
| birth_place       = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jūrmala}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zadornov.net/books/yanikogdanedumal/1-1-ya-nikogda-ne-dumal/ |title=''Михаил Задорнов'' Я никогда не думал… // Сайт Zadornov.net |access-date={{dat|2008|12|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090124124026/http://zadornov.net/books/yanikogdanedumal/1-1-ya-nikogda-ne-dumal/ |archivedate={{dat|2009|01|24||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090124124026/http://zadornov.net/books/yanikogdanedumal/1-1-ya-nikogda-ne-dumal/ |date={{dat|2009|01|24||bez}} }}</ref>
| death_date        = {{Miršanas datums un vecums|2017|11|10|1948|7|21}}
| death_place       ={{vieta|Krievijas Federācija|Maskava}}
| medium            =
| nationality       = [[krievs]]
| active            = 1974—2017
| genre             = Satīra
| subject           =
| influences        =
| influenced        =
| spouse            =
| domesticpartner   =
| notable_work      =
| signature         =
| website           = {{URL|http://www.zadornov.net/}}
| footnotes         =
| current_members   =
| past_members      =
}}