'''Ariozo'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|it|arioso}} — 'līdzīgs ārijai') ir [[ārija]]s paveids ar mazāku apmēru un brīvāku formu, tuvs [[rečitatīvs|rečitatīvam]].

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Trevors Fennels
|     vārds_orig = ''Trevor Fennel''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Austrālija|Portaugusta}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Anglis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = [[Adelaidas universitāte]]
|        zinātne = [[Valodniecība]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = [[LZA Lielā medaļa]]
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Trevors Gārts Fennels''' ({{val|en|Trevor Garth Fennel}}; dzimis {{dat|1940|7|16}}) ir [[Austrālija]]s [[valodnieks]], [[latviešu valoda]]s vēsturnieks un gramatiķis.<ref name="valodnieciba" /> Nodarbojies arī ar [[17. gadsimts|17. gadsimta]] [[latviešu valoda]]s gramatikas un vārdnīcu pētīšanu, komentējis to izdevumus.<ref name="lat" />

'''5. septembris''' ir gada 248. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (249. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 117 dienas.

'''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

'''Lidosta''' ir vieta, kur paceļas gaisā un nolaižas [[lidmašīna]]s, [[helikopters|helikopteri]], [[dirižablis|dirižabļi]] un citi [[lidaparāts|lidaparāti]]. Bieži vien lidaparāti tiek arī turēti lidostās. Lidosta sastāv vismaz no vien skrejceļa, kas var būt ne tikai uz zemes, bet arī ūdenī ([[hidroplāns|hidroplāniem]]), kā arī lidostās var būt [[angārs|angāri]] un [[termināls|termināļi]].

'''Ugunsdzēsējs''' ir cilvēks, kura darbs ir dzēst [[uguns|uguni]] nelaimju un [[ugunsgrēks|ugunsgrēku]] gadījumos, kā arī veikt dažādus glābšanas darbus. Ugunsdzēsēji parasti apvienojas [[brigāde|brigādēs]], lai veiksmīgāk un organizētāk varētu veikt konkrētos uzdevumus.

'''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

'''Dārzenis''' ir kultivēts, ēdams [[lakstaugs|lakstaugs]], kura sulīgās daļas (saknes, lapas, augļus) lieto [[uzturs|uzturā]].<ref>[https://tezaurs.lv/dārzenis Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996. Dārzenis] tezaurs.lv</ref> Terminam "dārzenis" nav zinātniska skaidrojuma; tā nozīme, galvenokārt, ir izveidojusies [[kulinārija]]s un [[kultūra]]s tradīciju ietekmē. Tādēļ šis termins bieži vien ir patvaļīgs un subjektīvs, piemēram, daži cilvēki uzskata, ka arī [[sēnes]] ir dārzeņi, bet citi tās iedala atsevišķā grupā, jo sēnes vispār nav augi. Tāpat sadzīvē lietotais iedalījums dārzeņos un augļos ir visai nosacīts, jo nereti  pārtikā izmantojamā dārzeņa daļa ir tieši viņa auglis. 

'''Divskanis''' jeb '''diftongs''' ir divu [[patskanis|patskaņu]] savienojums vienā zilbē. Divskaņi var būt monofonēmas (viena [[fonēma]]) un bifonēmas (divas fonēmas). Mūsdienu latviešu literārajā valodā ir 10 divskaņi: divi divskaņi ({{IPA|[iɛ]}} un {{IPA|[uɔ]}}) ir monofonēmas, pārējie divskaņi ({{IPA|[ai], [au], [ɛi], [ɛu], [iu], [oi], [ɔu], [ui]}}) ir bifonēmas.<ref name="lza"/><ref name="Nicole"/>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenonympha hero - Nature Conservation-001-073-g035.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae 
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv = Sīksamteņi
| suga =C. hero
| suga_lv =Meža sīksamtenis
| binomial =Coenonympha hero
| autors =[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761
| kategorijas =nē
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru
| operators = 
| attēls = The Wonderful Story of Henry Sugar poster.jpg
| paraksts = 
| žanrs = fantāzija, īsfilma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = 
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Devs Patels]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Ričards Eioeids]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''The Wonderful Story of Henry Sugar''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1|[[80. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|9|27|Netflix}}
| ilgums = 39 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru"''' ({{val|en|The Wonderful Story of Henry Sugar}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] fantāzijas [[īsfilma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Reifs Fainss]], [[Devs Patels]], [[Bens Kingslijs]] un [[Ričards Eioeids]]. Filma balstīta uz 1977. gada [[Roalds Dāls|Roalda Dāla]] tāda paša nosaukuma īso stāstu. Šī ir jau otrā Dāla adaptācija, kuras režisors ir Andersons, pēc 2009. gada animācijas filmas "[[Lieliskais Lapsas kungs]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2023/film/global/wes-anderson-henry-sugar-the-swan-poison-ratcatcher-1235710449/|title=Wes Anderson Confirms ‘Henry Sugar’ Short Film Collection Will Include ‘The Swan,’ ‘Poison’ and ‘The Ratcatcher’|last=Shafer|first=Ellise|website=Variety|access-date=2023-09-28|date=2023-09-01|language=en-US}}</ref>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Procyon cancrivorus 3, Costa Rica.JPG
| att_nosaukums =[[Krabjēdājjenots]] (''Procyonidae cancrivorus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon 
| ģints_lv=Jenoti
| binomial=Procyon, <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Jenoti''', '''jenotu ģints''' (''Procyon'') [[dzīvnieki]] ir [[jenotu dzimta]]s (''Procyonidae'') jenotveidīgie [[plēsēji]]. [[ģenētika|Ģenētiskie]] pētījumi pierāda, ka jenotu tuvākie radinieki ir [[gredzenastes kaķis|gredzenastes kaķi]] un [[kakomiclijs|kakomicliji]].<ref>K.-P. Koepfli, M. E. Gompper, E. Eizirik, C.-C. Ho, L. Linden, J. E. Maldonado, R. K. Wayne (2007). "Phylogeny of the Procyonidae (Mammalia: Carvnivora): Molecules, morphology and the Great American Interchange". Molecular Phylogenetics and Evolution 43: 1076–1095. doi:10.1016/j.ympev.2006.10.003</ref> 

{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kanādas Augstās Arktikas pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Canadian High Arctic Research Station''<br/>CHARS
| attēls               = CHARS construction 2016 03.jpg
| paraksts             = Stacijas galvenā korpusa būvniecība (2016)
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            = CHARS
| paraksta_izvietojums = 
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=69| latm=07| lats= 15| latNS=N
| longd=105| longm=02| longs= 32| longEW=W
| novietojums          = [[Kembridžbeja]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 2016
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Polar Knowledge Canada''
| pers_vasara          = 
| pers_ziema           = 
| augstums             = 
| vid_t                = -13,9
| vas_t                = 28,9
| ziem_t               = -52,8
| laika_zona           = [[Mountain Time Zone|MST]] (UTC-7)
| mājaslapa            = 
}}
'''Kanādas Augstās Arktikas pētniecības stacija''' ({{val|en|Canadian High Arctic Research Station}}, CHARS) ir [[Kanāda]]s vissezonas [[polārstacija|pētniecības stacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.canada.ca/en/polar-knowledge/CHARScampus.html Welcome to the Canadian High Arctic Research Station Campus]</ref> Izvietojusies [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas sala]]s dienvidaustrumos [[Kembridžbeja]]s ciema ziemeļaustrumu nomalē. Pieder Kanādas valdībai, bet to pārvalda federāla organizācija ''Polar Knowledge Canada''.<ref>[https://www.canada.ca/en/polar-knowledge/behindthescenes.html About Polar Knowledge Canada]</ref>

{{Commonscat|Flowers}}

[[Kategorija:Islāms]]
[[Kategorija:Ar reliģiju saistītie cilvēki]]

{{iw+}}
'''Tabulas elementi''' ir vienības tabulā, kuras var grupēt, segmentēt vai sakārtot dažādos veidos, un no kurām sastāv [[tabula]]. Tajās tiek glabāta noteikta informācija. Katram tabulas elementam ir elementa nosaukums, kuru datu bāzes lietotne izmanto, lai identificētu datu lauku, un kas palīdz lietotājam noteikt lauka saturu.

[[Kategorija:Brazīlija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Brazīlija]]

{{nosaukums slīprakstā}}

'''Pikti''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Picts'') bija [[Ķeltu valodas|ķeltu valodās]] runājošu tautu savienība, kas dzīvoja tagadējās [[Skotija|Skotijas]] ziemeļaustrumos [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] beigās un agrajos [[Viduslaiki|viduslaikos]]. 

'''Heils''' var būt:

{{Commonscat|Animal testing}}

{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls = 
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref> 
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

{{commonscat|Central America|Centrālamerika}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Trenbolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17β-hidroksiestra-4,9,11-triēn-3-ons, <br>parabolāns
|           CAS numurs = 10161-33-8
|      ķīmiskā formula = C<sub>18</sub>H<sub>22</sub>O<sub>2</sub>
|              molmasa = 270,37
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}
'''Trenbolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]], ko izmanto [[veterinārija|veterinārijā]] nobarojamo lopu [[muskuļi|muskuļu]] masas pieauguma paātrināšanai un apetītes veicināšanai.<ref>http://www.depts.ttu.edu/afs/implantdb/dbhome/Revalor%20Tech%20Bulletin%2012.pdf accessed August 22, 2011.</ref>  Lai palielinātu preparāta iedarbības laiku, to lieto [[esteri|estera]] veidā (trenbolona acetāts, enantāts vai cikloheksilmetilkarbonāts). Trenbolona cikloheksilmetilkarbonātu sauc arī par parabolānu (''Parabolan''). Medikamentam nonākot [[asinis|asinīs]], plazmas [[lipāze]]s sadala esterus, atbrīvojot trenbolonu. Sportā tiek uzskatīts par [[dopings|dopingu]].

'''Kratons''' (no {{val-el|βίος}}, ''kratos'' — ‘spēks’) ir senākā un stabilākā [[kontinentālā Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] daļa, kas pārdzīvojusi [[kontinents|kontinentu]] un [[superkontinents|superkontinentu]] apvienošanos un dalīšanos vismaz 500 miljonus gadu ilgi, t.i. tā veidojusies [[pirmskembrijs|pirmskembrijā]]. Atsevišķu kratonu vecums pārsniedz 2 miljardus gadu. Kratoni lielākoties atrodas kontinentu centrālajās daļās un tos parasti veido [[kristāliskais pamatklintājs]], kas visbiežāk sastāv galvenokārt no salīdzinoši vieglā [[granīts|granīta]]. Kratoni ir salīdzinoši biezi, tie ietiecas Zemes dzīlēs pat 200 km dziļi. Zemes tektoniskie procesi kratonus lielākoties neietekmē - tajos neveidojas aktīvas lūzumu zonas, vulkānisms, neveidojas kalni.

[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mūkupurvs]]
[[Kategorija:Mūkupurvs]]

{{Citas nozīmes|indiāņu virsaiti|Filips|Filips}}
{{Personas infokaste
| vārds         = Metakomets<br  />Metacomet
| attēls        = Metacomet Wampanoag Jud Hartmann.jpg
| att_izmērs    = 250px
| att_nosaukums = 
| dz_gads       = 1639
| dz_vieta      = [[Jaunanglija]]s dienvidi
| m_gads        = 1676
| m_mēnesis     = 8
| m_diena       = 12
| m_vieta       = [[Rodailenda]]
| tautība       = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki        = [[Masasoits]]
| dzīvesbiedrs  = Vootenakuske
| bērni
}}

dienvidu daļā.]]

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Formaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|CAS numurs=50-00-0
|ķīmiskā formula=HCHO
|molmasa=30,03
|blīvums=pie -20&nbsp;°C 815
|kušanas temperatūra=156 K (-117&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=253,9 K (-19,3&nbsp;°C)
}}
'''Formaldehīds''' (metanāls, HCHO) ir [[gāze]] ar izteiktu, asu smaku. Tas ir vienkāršākais [[aldehīdi|aldehīds]]. Formaldehīds veidojas kurināmā nepilnīgas sadegšanas procesos. Formaldehīds ir izplatīts iekštelpu gaisa piesārņotājs (klasificēts kā [[gaistošie organiskie savienojumi|GOS]]). Telpās formaldehīda izgarojumu galvenie avoti ir [[finieris]], skaidu plāksnes, [[audums|audumi]], daži putu izolācijas materiāli, stiklšķiedra, tepiķi un to līme, dažas krāsas un grīdas apdares materiāli. Formaldehīds ir arī automašīnu izplūdes gāzu sastāvā. Formaldehīds ir kancerogēns, indīgs, alerģisks un kodīgs. Formaldehīds labi šķīst ūdenī, un tādu šķīdumu sauc par '''formalīnu'''. Lai šķīdumā formaldehīds mazāk polimerizētos, formalīnam liek klāt arī metanolu.

'''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

{{Muzeja infokaste
|name          = Nacionālā mākslas galerija
| native_name  = National Gallery of Art
| native_name_lang = en
|image         = National Gallery of Art - West Building.JPG
|established   = 1937
|pushpin_map   = Vašingtonas centrs
|latitude      = 38.89147
|longitude     = -77.02001
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|visitors      = 4,6 miljoni (2009)<ref name=AN>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf|title=Exhibition and museum attendance figures 2009|publisher=[[The Art Newspaper]]|location=London|date=April 2010|accessdate=20 May 2010|archive-date={{dat|2013|10|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131002094032/http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf}}</ref>
|website       = [http://www.nga.gov/ www.nga.gov]
}}
'''Nacionālā mākslas galerija''' ({{val|en|National Gallery of Art}}) un tās skulptūru dārzs ir nacionālais mākslas [[muzejs]], kas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Skābeņskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC-COOH
|molmasa=90,03 (dihidrātam 126,07)
|blīvums=1900 (dihidrātam 1653)
|kušanas temperatūra=101&nbsp;°C (ātri karsējot); sublimējas 157&nbsp;°C temperatūrā
|viršanas temperatūra=sadalās 189,5&nbsp;°C temperatūrā
}}
'''Skābeņskābe''' (etāndiskābe, HOOC−COOH) ir vienkāršākā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Tā ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Skābeņskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''[[oksalāti]]em''' (no {{val|la|oxalis}} — '[[zaķskābene]]s'). Skābeņskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Veido kristālhidrātu ar divām molekulām ūdens (C<sub>2</sub>H<sub>2</sub>O<sub>4</sub>· 2H<sub>2</sub>O). Skābeņskābe ir kaitīga veselībai (lielos daudzumos), jo tā piesaista un nogulsnē [[kalcijs|kalciju]], kas var radīt [[nierakmeņi|nierakmeņus]], [[podagra|podagru]] un kalcija nepietiekamību.

'''BIOS''' ({{val-en|Basic Input/Output System}} - "'''pamata ievades/izvades sistēma'''", saukta arī par ''Basic Integrated Operating System'' vai ''Built In Operating System'') ir [[sāknēšanas programma]] [[IBM PC]] savietojamos [[Dators|datoros]]. Tā ir pirmā [[datorprogramma|programma]], kas tiek palaista, ieslēdzot datoru. Tā sagatavo sistēmu darbam, lai citas programmas varētu darboties ar datora ierīcēm. Vispirms notiek datora galveno komponenšu ātrā diagnostika ar BIOSā iestādītajiem parametriem sistēmas darbaspējas noteikšanai (''POST''   power on self test  process), pēc tam tiek ielādēta [[operētājsistēma]] no norādītā datu nesēja [[pastāvīgā atmiņa|pastāvīgās atmiņas]]. BIOS ir sava veida paplašināta FIRMWARE. Firmware atbild par konkrētās ierīdes darbu - DEVICE, savukārt BIOS veic visu ierīču (DEVICE) integrāciju vienotā kopumā un nodot to operacionālās sistēmas (OS) sākotnēšanai. BIOS uzstādījumi parasti tiek integrēti OS uztādījumos, taču nav obligāti OS darbībai, jo tā lieto savus, dziļākus un precīzākus uzstādījumus. Gan BIOS, gan tā uzstādījumi, atrodas uz plates instalētā mikroshēmā [[lasāmatmiņa]]ROM (''read only memory'')  par cik gan ROM saturs, gan uzstādījumi var tikt mainīti, tiek izmantots EPROM (''erasable programmable read only memory'') un EEPROM (''electrically erasable programmable read-only memory'') jaunākajā paaudzē.

'''6. februāris''' ir 37. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 328 dienas (329 [[garais gads|garajā gadā]]).

'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.
 
Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas: 
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref><br />
== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus. 
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē. 
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos. 
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref><br />
== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.   
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

{{Commonscat|Capitals|galvaspilsētas}}

'''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp&#124;issue:694529&#124;page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

[[Kategorija:Bors]]
[[Kategorija:Sāļi]]

[[Kategorija:Sengrieķu mitoloģija]]
[[Kategorija:Eposi]]

{{noformējums|Saites tekstā uz citu valodu vikipēdijām}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aivars Kalējs
|          Attēls = Aivars kalejs 2011 ventspils pec autorkoncerta.jpeg
|         Att_izm = 310px
|        Apraksts = Aivars Kalējs 2011. gadā pēc autorkoncerta Ventspilī
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1951|04|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Žanrs = [[Klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[komponists]], [[ērģelnieks]], [[pianists]]
|     Instrumenti = [[ērģeles]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1967—pašlaik
|Izdevējkompānija = Bärenreiter, Edition Peters, Formblitz, Musica Baltica, Melodiya, Rīgas skaņu ierakstu studija, [[Latvijas Radio]], Ritonis
|   Darbojies_arī = [[Kamēr...|Koris "Kamēr..."]], Koris "Mūza", Sieviešu koris "Dzintars", Kamerkoris "Sacrum", [[Latvijas radio koris]], Latvijas Kultūras ministrijas Muzeju un Kultūras pieminekļu padome
|         Dzimums = V
}}

{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Donns''' var būt:

'''Hieroglifu teorija''' jeb '''simbolu teorija''' - [[Agnosticisms|agnosticiska]] koncepcija, ka ar sajūtu un maņu palīdzību subjekta apziņā rodas nevis attēli, kas atspoguļo objektu iezīmes, bet gan simboli, zīmes, "hieroglifi", kam pašiem par sevi nav nekā kopīga ar lietām un to īpašībām. Šo ''hieroglifu teoriju'' izveidoja [[Hermanis fon Helmholcs|H.Helmholcs]], balstoties uz J.Millera formulēto t.s. ''sajūtu orgānu specifiskās enerģijas likumu'' (saskaņā ar to, sajūtu specifika ir atkarīga nevis no ārēja kairinājuma, bet gan no sajūtu orgānu īpatnībām (piemēram, jebkura iedarbība uz redzi izraisa gaismas sajūtu). Terminu "hieroglifs" pirmais sāka lietot [[Georgijs Pļehanovs|G.Pļehanovs]].

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Jāzeps Ļosiks
| attēls = Jazep_Liosik.png
| amats = Baltkrievijas Tautas Republikas Radas 2.  priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs
| term_sākums = {{dat|1918|5|14|N|}}
| term_beigas = {{dat|1919|12|13|N|}}
| pēctecis = [[Pjotrs Krečevskis]]
| pēctecis5 = 
| tautība = [[baltkrievs]]
| premjers = 
| amats6 = 
| term_sākums6 = 
| term_beigas6 = 
| prezidents6 = 
| premjers6 = 
| priekštecis6 = 
| pēctecis6 = 
| term_sākums7 = 
| term_beigas7 = 
| prezidents7 = 
| premjers7 = 
| priekštecis7 = 
| pēctecis7 = 
| term_sākums8 = 
| term_beigas8 = 
| prezidents8 = 
| premjers8 = 
| priekštecis8 = 
| pēctecis8 = 
| amats9 = 
| term_sākums9 = 
| term_beigas9 = 
| premjers9 = 
| priekštecis9 = 
| pēctecis9 = 
| amats10 = 
| term_sākums10 = 
| term_beigas10 = 
| premjers10 = 
| priekštecis10 = 
| pēctecis10 = 
| term_sākums11 = 
| term_beigas11 = 
| priekštecis = 
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Minskas guberņa|td=Baltkrievija}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Saratova|td=Krievija}}
| dzim_dati = [[1883]]
| mir_dati = [[1940]]
| vārds_orģ = ''Язэп Юр’евіч Лёсік''
}}'''Jāzeps Ļosiks''' ({{val|be|Язэп Юр’евіч Лёсік}}; 1883—1940) bija [[Baltkrievi|baltkrievu]] sabiedriskais un politiskais darbinieks, [[rakstnieks]], publicists, [[valodnieks]] un pasniedzējs. [[Jakubs Kolass|Jakuba Kolasa]] tēvocis.

{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),<br /> [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,<br /> Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,<br />Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts = 
|      piezīmes = 
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Anna Dagda
|         vārds_orig = Olga Taube
|             attēls = Anna Dagda.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1915
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 1996 
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Stokholma]] {{SWE}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = 
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Dagda''', īstā vārdā '''Olga Taube''' (dzimusi 1915. gada 22. janvārī Aizputē, mirusi 1996. gada 27. februārī Stokholmā), bija latviešu [[dzejniece]] un kritiķe. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džeina Eira
| attēls                   =  Jane Eyre Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jane Eyre''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Kerijs Fukunaga]]
| producents               = 
* [[Elisona Ouena]]
* [[Pols Tridžbitss]]
| scenārija autors         = [[Moira Bafini]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = [[Dario Marianelli]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Ruby Films]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|9|Ņujorkas pirmizrāde|2011|3|11|ASV|2011|9|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011|title=Jane Eyre|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110155/https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011}}</ref>
| valsts                   = 
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = 
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=janeeyre2011.htm|title=Jane Eyre|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Džeina Eira"''' ({{val|en|Jane Eyre}}) ir 2011. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Šarlotes Brontē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kerijs Fukunaga]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Mija Vašikovska]], [[Džeimijs Bells]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|9||bez}} [[Ņujorka|Ņujorkā]].

{{Personas infokaste
|          vārds = Pāvels Suhojs
|     vārds_orig = ''Павел Сухі<br />Павел Сухой''
|         attēls = Sukhoy PO.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Hlibokaje]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{BLR}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1975
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]<br />({{RUS}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = aviokonstruktors
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{| class="wikitable" align=right
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
|-
|
|
|}

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Kālija perhlorāta struktūrformula<br /><br />Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO<sub>4</sub>
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]<sub>4</sub>. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610&nbsp;°C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO<sub>4</sub> piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25&nbsp;°C).

upi [[Ontārio]] ziemeļos]]

'''Neirozinātne''' (vai '''neirobioloģija''') ir zinātnes nozare, kas pēta [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]].<ref name="Merriam2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/medlineplus/neuroscience|title=Neuroscience|work=Merriam-Webster Medical Dictionary}}</ref> Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[Attīstības bioloģija|attīstības bioloģiju]], [[Citoloģija|citoloģiju]], [[Datorzinātne|datorzinātni]] un matemātisko modelēšanu, lai izprastu [[Neirons|neironu]] un [[Neironu ķēdes|neironu ķēžu]] pamata un emerģentās īpašības.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=I. Overall perspective}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=ea_QVG2BFy8C&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PA688|title=Lexicon of Psychiatry, Neurology and the Neurosciences|last=Ayd|first=Frank J., Jr.|date=2000|publisher=Lippincott, Williams & Wilkins|isbn=978-0781724685|page=688}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brain Imaging: What it Can (and Cannot) Tell Us About Consciousness|url=https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul|last=Shulman|first=Robert G.|date=2013|publisher=Oxford University Press|isbn=9780199838721|page=[https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul/page/59 59]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=3CK4BAAAQBAJ&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PR5|title=Methods in Neuroethological Research|last=Ogawa|first=Hiroto|last2=Oka|first2=Kotaro|date=2013|publisher=Springer|isbn=9784431543305|page=v}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tanner|first=Kimberly D.|date=2006-01-01|title=Issues in Neuroscience Education: Making Connections|journal=CBE: Life Sciences Education|volume=5|issue=2|pages=85|doi=10.1187/cbe.06-04-0156|issn=1931-7913|pmc=1618510}}</ref> [[Eriks Kandels|Eriks Kandels]] [[mācīšanās]], [[atmiņa]]s, [[uzvedība]]s, [[uztvere]]s un [[apziņa]]s bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā [[Bioloģija|bioloģisko zinātņu]] "vislielāko izaicinājumu".<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=5|quote=The last frontier of the biological sciences – their ultimate challenge – is to understand the biological basis of consciousness and the mental processes by which we perceive, act, learn, and remember.}}</ref>

{{Commonscat|Steel}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vīksnas pagasts
| karte             = Vīksnas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vīksnas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vīksnas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs2           = [[Vīksna (ciems)|Vīksna]]
| platība           = 121,95
| iedzīvotāji       = 690<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|24||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 690 / 121.95 round 1}}
| izveidots         = 1936
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{Atsauces+}}
 produkti]]

'''Astrofizika''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} — 'zvaigzne' un {{val|grc|φυσικά}} — 'daba') ir [[astronomija]]s nozare, kas, izmantojot [[fizika]]s un [[ķīmija]]s pētniecības principus, pēta kosmisko objektu ([[zvaigzne|zvaigžņu]], [[galaktika|galaktiku]], u.c.) fizikālās īpašības, ķīmisko sastāvu un to mijiedarbību. Matērijas fiziskās īpašības lielos apmēros un [[visums|visuma]] rašanos pēta [[kosmoloģija]].

{{cita nozīme|salu|igauņu komponisti|Mīna Herma}}

'''Rēzeknes ebreji''' ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] kopiena, kas kopš 17. gadsimta beigām mīt [[Rēzekne|Rēzeknē]]. Kopienas vēsture ir daļa no [[Ebreju vēsture Latvijā|ebreju vēstures Latvijā]], kuras izpēti nodrošina zinātniskais pētnieciskais projekts "Ebreju Rēzekne", ietverot konferenču un zinātnisko darbu sagatavošanu un izdošanu. Pirmā projekta konference notika 2016. gada 18. martā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ebrejumuzejs.lv/lv/item/214-konference_ebreju_rezekne_.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|16||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170227164904/http://ebrejumuzejs.lv/lv/item/214-konference_ebreju_rezekne_.html }}</ref> 2017. gada 13. aprīlī izdeva pirmo rakstu krājumu "Ebreju Rēzekne" latviešu un angļu valodās.<ref>Ilze Auzāne. 12 detektīvu pētījumi. / ''Diena, 2017.g. 26. aprīlis.''</ref> Projektu veidotāji un atbalstītāji ir [[Rēzeknes pilsētas dome]], domnīca „''Creative Museum''” un [[Eberts|Frīdriha Eberta]] fonds.

{{Commons category|Transport in South Africa|Transports Dienvidāfrikā}}

'''13. maijs''' ir gada 133. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (134. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 232 dienas.

[[Kategorija:Ķīmiskie savienojumi]]
[[Kategorija:Siltumpārnese]]

{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Nepietiekams uzturs
| image           = Orange ribbon.svg
| image_size      = 170
| alt             = 
| caption         = Oranža lente simbolizē nepietiekama uztura problēmas
| specialitāte    = [[endokrinoloģija]], [[intensīvās aprūpes medicīna]]
| simptomi        = [[svara zudums]], [[kaheksija]], samazināta [[muskuļi|muskuļu]] un zemādas [[audi|audu]] masa, [[tūska]]s, pietūkušas [[lūpas]] un [[smaganas]], muskuļu sāpes un [[krampis|krampji]]
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = nepietiekama [[uzturvielas|uzturvielu]] uzņemšana, [[pārtikas trūkums]], [[ēstgriba]]s zudums
| riski           = nevar [[zīdīšana|barot ar krūti]], [[gastroenterīts]]
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      = 
| ICD10           = E40-E46
| ICD9            = 269, 269.8
| ICDO            = 
| OMIM            = 
| MedlinePlus     = 000404
| MeSH            = 
| GeneReviewsNBK  = 
| GeneReviewsName = 
| PME             = <!--- norāde uz Populāro medicīnas enciklopēdiju, jānorāda saites beigas http://www.neslimo.lv/pme/?name={{PME}} --->
}}

{{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}
'''Devolūcija''' ir valsts centrālā pārvaldes līmeņa pilnvaru nodošana kādai zemākai vienībai valsts iekšienē, parasti - reģionālajai valdībai. Devolūcija atšķiras no federālisma ar to, ka pilnvaras var tikt uz laiku vai patstāvīgi atkal nodotas centrālajai valdībai, tāpēc juridiski valsts uzskatāma par unitāru.{{fact}}

{{Commonscat|Songs|Dziesmas}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators = 
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Brīvības statuja
 |vietējais_nosaukums = ''The Statue of Liberty''
 |             attēls = Statue of Liberty 7.jpg
 |    attēla_paraksts = 
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorkas štats|2s=Ņujorka (štats)|Ņujorka|Brīvības sala}}
 |             autors = {{ubl|[[Frederiks Ogists Bartoldi]]|[[Gistavs Eifelis]]}}
 |        arhitektūra = [[neoklasicisms]]
 |               tips = [[kultūras piemineklis]]
 |          materiāls = [[varš]], [[tērauds]], [[betons]], [[granīts]]
 |            plstība = 5,95 ha
 |             garums = 
 |            platums = 
 |           augstums = 93 m
 |              sākts = 
 |           pabeigts = 1876. gads
 |            atklāts = 1886. gada 28. oktobris
 |          īpašnieks = [[ASV Nacionālo parku dienests]]
 |            veltīts = 
 |        apmeklētāji = 4 miljoni 2018. gadā
 |          map_image = Ņujorka#Ņujorkas štats#ASV
 |           map_text = 
 |          map_width = 
 |latd = 40 | latm = 41 | lats = 21.15 | latNS = N
 |longd= 74 | longm=  2 | longs= 39.93 | longEW= W
 |extra         = {{designation list | embed=yes
   |            designation1 = WHS
   |    designation1_offname = 
   |       designation1_type = Kultūras
   |   designation1_criteria = i, vi
   |       designation1_date = 1984 <small>(8. sesija)</small>
   |     designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/307 307]
   |  designation1_free1name = Reģions
   | designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika

{{catmore|Supervaronis}}

'''Hemoglobīns''' ({{val-el|αἷμα}}, ''aima'' — ‘asinis’; {{val-la|globus}} — ‘lode') ir [[dzelzs|dzelzi]] saturoša [[olbaltumviela]], kas daudziem dzīvniekiem riņķo [[asinis|asinīs]] — [[mugurkaulnieki]]em sarkanajos asinsķermenīšos ([[eritrocīts|eritrocītos]]) —, un tā uzdevums ir pārvietot [[skābeklis|skābekli]] no [[plaušas|plaušām]] uz citām ķermeņa daļām un pārnest atpakaļ [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]].<ref name="PME"/> Tā ir arī asins [[krāsviela]].<ref name="tezaurs"/> [[Medicīna|Medicīnā]] hemoglobīns saīsinājumā tiek pierakstīts šādi: '''Hb''' vai '''Hgb'''.

[[Kategorija:ASV sportisti|Daiļlēcēji]]
[[Kategorija:Daiļlēcēji]]

'''Kamzolis''' ({{val|de|Kamisol}}, no {{val|la|carnisia}}, 'krekls'), ir īsa apakšjaka, ko valkā virs krekla zem svārkiem,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp%7Cissue:664114%7Cpage:110|title=Latviešu konversācijas vārdnīca. 60.burtn. (1927)|website=gramatas.lndb.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> vai vīriešu (parasti gara) veste, ko valkā zem virsdrēbēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/kamzolis:1|title=kamzolis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> Kamzoli valkāja lielākam siltumam vēsā laikā.<ref>[https://books.google.lv/books?id=Pvvn2vjupVgC&pg=PA180&redir_esc=y ''Manuel des dames, ou, L'Art de l'élégance: Sous le rapport de la toilette ...'' Elisabeth Celnart]</ref> 18. gadsimtā tas savā rašanās zemē [[Francija|Francijā]] sāka iziet no modes, taču palika populārs starp lauku iedzīvotājiem<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vivre à Blois au XVIIIe siècle|url=https://books.google.com/books?id=NPUjCwAAQBAJ&pg=PA151|publisher=Atramenta|date=2013-10-11|isbn=978-952-273-250-7|first=Thierry|last=Holleville}}</ref> un iegājās arī sievietēm, vārda nozīme 19. gadsimtā dažās valodās mainījās pat līdz sieviešu naktskreklam.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The shorter Oxford English dictionary on historical principles / 2. Marl - Z and addenda|url=http://archive.org/details/shorteroxfordeng00litt|publisher=Oxford : Clarendon Press|date=1980|isbn=978-0-19-861126-4}}</ref> Mūsdienās par kamzoli sauc arī biezu [[Džemperis|džemperi]] vai [[Svīteris|svīteri]] ar augstu un slēgtu apkakli,<ref name=":0" /> kā arī biezu virsjaku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/k/kamzolis|title=Кас ir Kamzolis? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> [[Nīcas pagasts|Nīcas]] pusē kamzolis ir viens no virsjakas, kas aukstā laikā ietilpst Nīcas tautastērpā, nosaukumiem.<ref>{{Atsauce|title=Video: no Otaņķu senlietu krātuves eksponātiem. Kamzolis|url=https://www.youtube.com/watch?v=z4esz1WLkz8|accessdate=2022-10-10|language=lv-LV}}</ref>

{{Commonscat|Literary devices}}

{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodiella inundata 005.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lycopodiella inundata|Palu staipeknītis}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| apakšvalsts=Pteridophytes
| apakšvalsts_lv=Sporaugi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Lycopodiella
| ģints_lv=Staipeknīši
| binomial=Lycopodiella
| kategorijas =nē
}}
'''Staipeknīši''' ({{val-la|Lycopodiella}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') viena no [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kurā ir 38 [[suga]]s. Staipeknīšu izplatība ir ļoti plaša, bet lielākā daļa sugu aug [[Centrālamerika]]s un [[Dienvidamerika]]s [[tropi|tropu]] [[bioma|biomā]] un [[Jaungvineja|Jaungvinejā]]. Staipeknīšu ģints augiem patīk mitra vai slapja [[augsne]], tādēļ tos [[angļu valoda|angļu valodā]] mēdz saukt par '''purva staipekņiem'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arthurhaines.com/botanical_notes/BotNotes_N12.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|10|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131010041324/http://www.arthurhaines.com/botanical_notes/BotNotes_N12.pdf |archivedate={{dat|2013|10|10||bez}} }}</ref>

{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Disepšenailenda
| oriģinālnosaukums    = Deception Island Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = Deception Island.jpg
| paraksts             = Stacijas krāsmatas
| karte                = Dienvidšetlendas salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{GBR}}
| latd=62| latm=59| lats=00| latNS= S
| longd=60| longm= 34| longs= 00| longEW=W
| novietojums          = [[Dienvidšetlendas salas]]  
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1944
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1969
| slēgta_piezīme       = 
| pieder               = [[Britu Antarktiskais dienests|BAS]]
| pers_vasara          = 
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                = 
| vas_t                =
| ziem_t               = 
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Disepšenailenda''' ({{val|en|Deception Island Station}}) vai '''Bāze B''' (''Base B'') ir bijusī [[Lielbritānija|britu]] polārstacija [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietota [[Disepšena]]s salā [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salu]] arhipelāgā un bija pirmā pastāvīgi apdzīvotā cilvēku apmetne Antarktikā.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Alksnīne
| image_skyline =Alksnynės kontrolės postas Kuršių Nerijoje.JPG
| imagesize = 300px
| image_caption = 
| image_flag = 
| image_shield = 
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Neringa]]
| established_title3 = 
| established_date3 = 
| area_total_km2 = 
| population_as_of = 
| population_blank1_title = 
| population_blank1 = 
| population_total = 
| population_density_km2 = 
| timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset=+2
| timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST=+3
| latd = 
| latm = 
| lats = 
| latNS = N 
| longd = 
| longm = 
| longs = 
| longEW = E
| elevation_m = 
| website = }}

== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Elementa infokaste
 |                     tips = 
 |          kārtas skaitlis = 
 |                 7. čaula = 
 |                 6. čaula = 
 |                 5. čaula = 
 |                 4. čaula = 
 |                 3. čaula = 
 |                 2. čaula = 
 |                 1. čaula = 
 |                  simbols = 
 |                 atommasa = 
 |       valences elektroni = 
 |           tabulas attēls = 
 |                   attēls = 
 |      oksidēšanas pakāpes = 
 |      elektronegativitāte = 
 |                  blīvums = 
 |      kušanas temperatūra = 
 |     viršanas temperatūra = 
 |       trīskāršais punkts = 
 |        kritiskais punkts = 
 | īpatnējā siltumietilpība = 
 |      īpatnējā pretestība = 
 |            skaņas ātrums = 
 |    Van der Vālsa rādiuss = 
}}</pre>

{{Commonscat|Lanthanides}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #000000
| nos             = ''Rosenborg BK''
| logo            = [[File:Rosenborg Trondheim logo.svg|200px]]
| pilns           = ''Rosenborg Ballklub''
| iesauka         = ''Troillongan'' (trollīši)
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Tronheima}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 9. vieta
| dib             = 1917
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 19
| dib_com         = 
| beidza_pastāvēt = 
| darbojās        = 
| stad            = ''[[Stadions "Lerkendal"|Lerkendal]]''
| ietilp          = 21 405
| krāsas          = 
| īpašn           = 
| prez            = {{flaga|Norvēģija}} Ivars Kotengs
| tren            = {{flaga|Norvēģija}} [[Hjētils Rekdāls]]
| kapteinis       = 
| mediji          = [http://www.rbk.no/ rbk.no]
| sadarbojas      = 
| pattern_la1   =_rosenborg1213h
| pattern_b1    =_rosenborg1213h
| pattern_ra1   =_rosenborg1213h
| leftarm1      = FFFFFF
| body1         = FFFFFF
| rightarm1     = FFFFFF
| shorts1       =
| socks1        = FFFFFF
| pattern_sh1   = _black_3_stripes_color
| pattern_so1   = _color_3_stripes_black
| pattern_la2   =_rosenborg1213a
| pattern_b2    =_rosenborg1213a
| pattern_ra2   =_rosenborg1213a
| leftarm2      = FFFFFF
| body2         = FFFFFF
| rightarm2     = FFFFFF
| shorts2       = 
| socks2        = 000000
| pattern_sh2   = _black stripes adidas
| pattern_so2   = _3 stripes white
}}

]]
'''Militārisms''' ir [[valsts]] [[politika]], kurai raksturīga intensīva bruņošanās, lai stiprinātu militāro potenciālu [[agresija]]i pret citām valstīm, kā arī [[ideoloģija]], kas attaisno militāra spēka lietošanu attiecībā pret citām valstīm. 

'''Eiropas Savienības Tiesa''' (iepriekš — '''Eiropas Kopienu tiesa''') ir viena no svarīgākajām [[Eiropas Savienība]]s institūcijām. Tā nodrošina tiesību ievērošanu saskaņā ar Līgumu, kā arī interpretē un piemēro to. Tā ir izveidota kā neatkarīga institūcija ar centrālo mītni [[Luksemburga|Luksemburgā]].

'''Laba darīšanas princips''' ir viens no [[Bioētika|bioētikas principiem]], kas ietver morālu pienākumu pēc iespējas palielināt potenciālos ieguvumus un samazināt iespējamo kaitējumu gan [[medicīna|praktiskajā medicīnā]], gan [[Bioloģija|bioloģijas]] un [[biomedicīna|biomedicīnas]] pētījumos ar cilvēku iesaisti.<ref name="atsauce1">[http://www.biodrosiba.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/biodrosiba/Buklets_Vadlinijas.pdf Ētikas vadlīnijas bioloģijas un biomedicīnas pētījumiem ar cilvēku iesaisti. Projekts.]{{Novecojusi saite}} 13.04.2017.</ref> 

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kazino infokaste
| name          = ''Bellagio''
| logo          = Bellagio Hotel and Casino.svg
| logo_size     = 250
| image         = Bellagio Las Vegas.jpg
| image_size    = 250
| image_caption = 
| pushpin_map   = Lasvegasa
| latd = 36| latm = 06| lats = 47 | latNS = N
| longd=115| longm =10| longs= 35 | longEW= W
| location      = {{vieta|ASV|Nevada|Las Vegas Strip}}
| date_opened   = {{dat|1998|10|15|N|bez}}
| names_pre     = 
| date_closed   =
| casino_type   = 
| theme         = 
| owner         = ''Bellagio LLC''
| architect     = 
| rooms         = 3950
| space_gaming  = 
| shows         = ''O''
| attractions   = 
| notable_restaurants   = 
| website       = {{URL|http://www.bellagio.com}}
}}
'''''Bellagio''''' ir [[kūrorts]], luksusa [[viesnīca]] un [[kazino]] ''[[Las Vegas Strip]]'', [[Paradaisa|Paradaisā]], [[Nevada|Nevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā īpašnieks ir ''MGM Resorts International''.

{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

s guldenis, 1341. gads]]
, 1912. gads]]
'''Guldenis''' ({{val|de|gulden}}, no ''goldgolden'' — 'zelta zelts') ir novecojusi [[naudas vienība]], kas kādreiz pastāvēja [[Austrijas impērija|Austrijas impērijā]], vairākās vācu valstīs, [[Šveice]]s kantonos, [[Danciga]]s brīvpilsētā, kā arī [[Nīderlande|Nīderlandē]] un tās [[kolonija|kolonijās]]. Mūsdienās kā naudas vienība kalpo vairs tikai dažās [[Karību jūra]]s salās.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Korsete
| operators = 
| attēls = RIGAIFF-Kolekcija CORSAGE Plakats-A1 (1).jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Marija Kreicere]]
| producents = 
| scenārijs = Marija Kreicere
| aktieri = * [[Vikija Krīpsa]]
* [[Florians Teihtmeisters]]
* [[Katrīna Lorenca]]
* [[Kolins Morgans]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Corsage''
| studija = * ''Film AG''
* ''Samsa Film''
* ''Komplizen Film''
* ''Kazak Productions''
* ''ORF Film''
* ''Fernseh-Abkommen''
* ''[[ZDF]]''
* ''[[Arte]]''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''Panda Lichtspiele Filmverleih''
* ''Alamode Film''
* ''Ad Vitam Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2022|7|7|Austrija un Vācija|2022|12|14|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{AUT}}
* {{GER}}
* {{LUX}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ungāru valoda|ungāru]]
| budžets = {{Eiro|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11992694/|title=Corsage (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|14}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Korsete"''' ({{Val|de|Corsage}}) ir 2022. gada [[Austrija]]s, [[Vācija]]s, [[Luksemburga]]s un [[Francija]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Marija Kreicere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vikija Krīpsa]], [[Florians Teihtmeisters]], [[Katrīna Lorenca]] un [[Kolins Morgans]].

[[Kategorija:Pilsētas]]
[[Kategorija:Apdzīvotas vietas]]

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Carduelis carduelis 1.jpg
 | att_nosaukums =[[Dadzītis]] (''Carduelis carduelis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Fringillidae
|    dzimta_lv=Žubīšu dzimta
| apakšdzimta=Carduelinae
| apakšdzimta_lv=Dadzīšu apakšdzimta
| ģints=Carduelis
| ģints_lv=Dadzīši
| binomial = Carduelis <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Dadzīši''', '''dadzīšu ģints''' (''Carduelis'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 3 sugas, kas izplatītas [[Eiropa|Eiropā]]. Viena no tām ([[dadzītis]]) sastopama arī  [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Saskaņā ar jaunāko sistemātiku [[Latvija|Latvijā]] sastopamas viena dadzīšu ģints [[suga]] — [[dadzītis]] (''Carduelis carduelis'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |title=Žubīšu dzimta |access-date={{dat|2012|02|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110605230757/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |archivedate={{dat|2011|06|05||bez}} }}</ref> 

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šumava
|attēls                 = Ulrichsberg Böhmerwald 2013.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Šumavas ainava no Ulrihsberga [[Austrija|Austrijā]]
|lat_dir =N |lat_deg =49|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =18|lon_min =8|lon_sec = 
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{AUT}}<br/>{{CZE}}<br/>{{DEU}}
|ģeo_apgabals           = [[Bohēmijas masīvs]]
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 120—190
|platums                = 50
|kalns                  = [[Groserarbers]]
|augstums               = 1456
|pilsētas               = 
|kategorijas            = nē
}}
'''Šumava''' ({{val|cs|Šumava}}) jeb '''Bohēmijas Mežs''' ({{val|de|Böhmerwald}}) ir kalnu grēda uz [[Čehija]]s robežas ar [[Vācija|Vāciju]] un [[Austrija|Austriju]].<ref>{{PZT|676}}</ref> Daļa no [[Bohēmijas masīvs|Bohēmijas (Čehu) masīva]] tā dienvidaustrumu daļā. Ziemeļrietumos Šumavai piekļaujas [[Čehu Mežs]] vai Augšpfalcas Mežs. Šumavu veido divas paralēlas grēdas; Vācijas pusē daļu no grēdas tās dienviddaļā dēvē arī par [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Mežu]]. Augstākā virsotne ir [[Groserarbers]] (1456 m vjl). Grēda veidota no granītiem, gneisiem, kristāliskajiem slānekļiem. Apaugusi ar skujkoku (egles, baltegles) un platlapju mežiem. Grēdas dienviddaļā pierobežā izveidoti [[Šumavas nacionālais parks]] (Čehijas pusē) un [[Bavārijas Meža nacionālais parks]] (Vācijas pusē). [[Boubīns|Boubīna]] kalnā Čehijā pirmatnējā meža rezervāts.

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO<sub>3</sub>
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.947 n<sub>β</sub> = 1.961 n<sub>γ</sub> = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C<sub>4</sub>H<sub>8</sub>O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis<br /><br />Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C<sub>4</sub>H<sub>8</sub>O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66&nbsp;°C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C<sub>4</sub>H<sub>8</sub>O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO<sub>4</sub>
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO<sub>4</sub>·xH<sub>2</sub>O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO<sub>4</sub> ir zaļš. Heksahidrāts CrPO<sub>4</sub>·6H<sub>2</sub>O ir violets.

{{Infokaste+}}
s]]
'''Kaupo no Turaidas''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Kaupo'', [[vidusaugšvācu valoda|vidusaugšvācu]]: ''Kōpe'', "Jēkabs") (? — {{dat|1217|9|22}}) bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Kaupo minēts kā '''quasi rex et senior Lyvonum de Thoreida''' t.i., gandrīz ķēniņš un Turaidas līvu vecākais.

{{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Kavaniši''' ({{val|ja|川西}}) ir [[japāņu valoda|japāņu]] cilmes [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* [[Takehiko Kavaniši]] (川西 武彦; 1938) — japāņu futbolists;
* [[Takaši Kavaniši]] (川西 隆) — japāņu futbolists.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Periplaneta americana - Amerikanische Grossschabe 2.jpg
| att_nosaukums=[[Amerikas prusaks]] (''Periplaneta americana'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Dictyoptera
| virskārta_lv=Prusakveidīgie
| kategorijas = nē
| binomial=Dictyoptera <small>([[Pierre André Latreille|Latreille]], 1829)</small>
}}
'''Prusakveidīgie''' jeb '''prusakveidīgo virskārta''' (''Dictyoptera'') ir [[jaunspārņi|jaunspārņu infraklases]] (''Neoptera'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] virskārta, kas apvieno [[dievlūdzēju kārta|dievlūdzējus]], [[prusaki|prusakus]] un [[termīti|termītus]]. Saskaņā ar jaunākajiem [[ģenētika|ģenētiskajiem]] atklājumiem tās mūsdienās ir divas kārtas kādreizējo trīs kārtu vietā - tā kā termīti ir ļoti tuvu radniecīgi prusakiem,<ref>Lo, N., G. Tokuda, H. Watanabe, H. Rose, M. Slaytor, K. Maekawa, C. Bandi, and H. Noda. 2000. Evidence from multiple gene sequences indicates that termites evolved from wood-feeding cockroaches. Current Biology 10(13):801-804.</ref>  termītu kārta (''Isoptera'') mūsdienās ir likvidēta un termīti tiek sistematizēti prusaku kārtā, izdalot [[termītu virsdzimta|termītu virsdzimtu]] (''Termitoidae'').<ref>Inward, D., G. Beccaloni, and P. Eggleton. 2007. Death of an order: a comprehensive molecular phylogenetic study confirms that termites are eusocial cockroaches. Biology Letters 3:331-335.</ref><ref>[http://bugguide.net/node/view/342386 Order Blattodea - Cockroaches and Termites]</ref> Mūsdienās visām prusakveidīgajām sugām ir īss olu dējeklis, bet [[fosilija|fosilajām]] sugām tas ir bijis garš, līdzīgi kā [[taisnspārņi]]em. 

'''17. februāris''' ir gada 48. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 317 (318 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

{{Valsts amatpersonas infokaste 
| vārds               = Jūlijs I
| vārds_orģ           = ''Iulius I''
| attēls              = Iulius I.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
| amats               = 35. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|337|2|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|352|4|12|N}}
| priekštecis         = [[Marks (pāvests)|Marks]]
| pēctecis            = [[Libērijs]]
| dzim_dati           = ???
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|352|4|12}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| tautība             = 
| alma_mater          = 
| paraksts            = 
| piezīmes            = 
}}

[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Mašīnas]]
[[Kategorija:Darbarīki]]
[[Kategorija:Mājas]]

{{catmore}}
{{Commonscat|Stellar evolution}}

{{BioTakso infokaste|binomial=Acer spicatum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer spicatum|suga_lv=Vārpainā kļava|attēls=Acer spicatum whole tree.jpg|attēls2=}}
'''Vārpainā kļava''' ({{val-la|Acer spicatum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/24|title=Vārpainā kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612103740/https://database.smartgardens.eu/plant/24}}</ref>

ieskauta bišu māte]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Thirteenth Year''
| attēls                   = Thethirteenthyear.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Duveins Danhems]]
| producents               = [[Toms Kolvels]]
| scenārija autors         = 
* [[Dženija Arata]]
* [[Roberts L. Beirds]]
* [[Kellija Senekala]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Čezs Stārbaks]]
* [[Džastins Džons Ross]]
* [[Kortnija Dreipere]]
* [[Brents Brisko]]
* [[Tims Redvains]]
* [[Deivs Kuljē]]
* [[Liza Stāla Salivana]]
* [[Braiens Halijs]]
| mūzika                   = [[Fils Māršals]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Dream City Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''	
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|5|15||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = 
| ienākumi                 = 
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''''The Thirteenth Year''''' ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Duveins Danhems]]. Galvenās lomas atveido [[Čezs Stārbaks]], [[Džastins Džons Ross]], [[Kortnija Dreipere]], [[Brents Brisko]], [[Tims Redvains]], [[Deivs Kuljē]], [[Liza Stāla Salivana]] un [[Braiens Halijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|5|15||bez}}.

'''Šēgrena sindroms'''<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=p4Wm8VYGNB4 How To Pronounce Sjögren's Syndrome]</ref> ({{val|la|syndroma Sjögren}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, kas visbiežāk skar [[sinovija]]s audus un organisma gļotādas, kas izpaužas ar sausumu degunā, mutes dobumā, [[maksts|makstī]], dedzināšanu [[acs|acīs]] un sāpēm [[locītava|locītavās]].

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Balta, balta diena
| operators = 
| attēls = A White, White Day.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hlinurs Palmasons]]
| producents = 
| scenārijs = Hlinurs Palmasons
| aktieri = * [[Ingvars Egerts Sigurdsons]]
* [[Ida Mekina Hlinsdotira]]
* [[Hilmirs Snērs Gudnasons]]
* [[Sāra Doga Asgeirsdotira]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Hvítur, Hvítur Dagur''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|9|6|Islande}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{ISL}}
| valoda = [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|836,600}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hvitur-Hvitur-Dagur-(Iceland)#tab=summary|title=Hvítur, Hvítur Dagur (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|08}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Balta, balta diena"''' ({{Val|is|Hvítur, Hvítur Dagur}}) ir 2019. gada [[Islande]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hlinurs Palmasons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ingvars Egerts Sigurdsons]], [[Ida Mekina Hlinsdotira]], [[Hilmirs Snērs Gudnasons]] un [[Sāra Doga Asgeirsdotira]].

'''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pankalpinana
 | official_name            = ''Kota Pangkalpinang''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Masjid Baitul Arofah Selindung Pangkalpinang.jpg
| photo1b      = 
| photo2a      = 邦加檳港福德祠.jpg
| photo2b      = Bandar Udara Depati Amir Baru.jpg
| photo3a      = 
| photo3b      = 
| photo4a      = バンか島パンカルピナン聖母廟.jpg
| photo4b      = 
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            = 
 | image_flag               = Flag of Pangkalpinang City.png
 | image_seal               = 
 | image_shield             = Lambang Kota Pangkalpinang.png
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 65px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Banka-Belituna]]
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name2        = 
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1757
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 104.405
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 218569
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIB]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 2 | latm = 08 | lats =  | latNS = S
 | longd = 106 | longm = 08 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 13
 | website                  = {{url|http://www.pangkalpinangkota.go.id/}}
 | footnotes                = 
}}

'''Parabola''' ir visu to [[plakne]]s punktu [[kopa]], kas atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta un kādas fiksētas plaknes [[taisne]]s (kas neiet caur fiksēto punktu). Šo punktu sauc par parabolas fokusu, bet taisni - par [[parabolas direktrise|parabolas direktrisi]]. Parabola ir viena no otrās kārtas līknēm.<br />
Parabolu var iegūt arī šķeļot [[konuss|konusu]] ar plakni, kas paralēla kādai no tā veidulēm.

[[Kategorija:Tautasdziesmas]]
[[Kategorija:Dziesmas latviešu valodā]]
[[Kategorija:Latvijas mūzika]]

{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Kārlis Georgs fon Zīverss
|          vārds_orig = ''Carl Georg von Sievers''
|              attēls = 
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1814
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Bauņu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}}) 
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1879
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}}) 
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts = 
|        darba_vietas =
|          alma_mater = 
|             zinātne = arheoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Izrakumi [[Āraišu ezerpils|Āraišu ezerpilī]]
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
'''Jakobs Kārlis Georgs fon Zīverss''' ({{val-de|Jakob Carl Georg Graf von Sievers}}; [[1814]]—[[1879]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Latvija]]s [[arheoloģija|arheologs]]. Pirmais atklāja krama un kaula darbarīkus [[akmens laikmeta apmetnes Latvijā|akmens laikmeta apmetnē]] pie [[Burtnieku ezers|Burtnieku ezera]] un sāka izrakumus [[Āraišu ezerpils|Āraišu ezerpilī]].   
 
== Dzīvesgājums ==
Dzimis 1814. gada 31. augustā [[Bauņu muiža|Bauņu muižā]] ({{val-de|Bauenhof}}) grāfa Paula fon Zīversa (1773-1824) un Katrīnas fon Zīversas, dzimušas fon Gincelas (''Katharina v. Günzel a. d. H. Bauenhof'', 1792-1845) ģimenē. Mācījās pie vēlākā [[Bērzaines ģimnāzija]]s dibinātāja [[Alberts Holanders|A. Holandera]] Brenguļos, tad [[Tērbata]]s ģimnāzijā. Pēc dienesta Krievijas impērijas armijā (1832-1838) saimniekoja tēva mājās Košķeles muižā (''Ostrominsky''), vēlāk Bauņu muižā. 1852. gadā apprecējās ar Konstanci Elīzu Katrīnu fon Vulfu (''v. Wulf''). Savu brīvo laiku viņš veltīja arheoloģisko izrakumu veikšanai netālu no Burtnieku ezera un pie Strantes ezera [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]]. No 1871. gada pilnībā nodevās [[Latvijas vēsture]]i un arheoloģijai, [[1875]]. gadā iznāca viņa pētījums par [[Indriķa hronika]]s ģeogrāfiskajiem aspektiem.  
[[1875]]. gadā Kārlis Georgs fon Zīverss izdarīja pirmos izrakumus [[Zvejnieku kapulauks|Zvejnieku kapulaukā]] pie Burtnieku ezera, bet [[1876]]. gadā  Āraišu ezera salā, kur konstatēja piecas vai sešas apbūves kārtas, atrada senlietas<ref>SIEVERS, K.G. "Pfahlbau im Arrasch-See (Lievland)". Verhandlungen der Berliner Gesellschaft für Anthropologie, Ethnologie und Urgeschichte (1876)</ref>, taču izrakumu apstākļi bija ļoti neērti - izrakumu laukumos nemitīgi plūda iekšā [[ūdens]], kas nemitīgi bija jāizsmeļ. 1877. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Cēsu jaunajā pilī. 1877. gadā viņš uzaicināja vācu zinātnieku [[Rūdolfs Virhovs|Rūdolfu Virhovu]] doties "arheoloģiskā ceļojumā" uz Baltiju, kur izrādīja savus atradumus Āraišu ezerpilī un citur.

'''„Dažādu Vidzemes pieminekļu, skatu, monētu, ģerboņu u. c. krājums”''' ({{val|de|Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc.}}) ir 10 ādā iesietu sējumu liels [[Johans Kristofs Broce|Johana Kristofa Broces]] (1742—1823) [[zīmējums|zīmējumu]] un [[rokraksts|rokrakstu]] apkopojums. 3130 lapu lielajā krājumā iekļauti [[Livonija]]s apdzīvoto vietu skati, pilsētu un lauku iedzīvotāju apģērbi, [[paražas]], dažādas tehniskas ierīces, [[ģerboņi]], [[zīmogs|zīmogi]], [[monēta]]s u.c. zīmējumi.<ref name="MFA">{{Tīmekļa atsauce |title= Igaunijā izdots Johana Kristofa Broces enciklopēdisks izdevums |date= 2006. gada 18. septembris |publisher= [[Latvijas Republikas Ārlietu ministrija]] |url= https://www.mfa.gov.lv/aktualitates/zinas/22229-igaunija-izdots-johana-kristofa-broces-enciklopedisks-izdevums |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī }}{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce |title= Igaunijā izdod Broces enciklopēdisko izdevumu 'Estonica' |date= 2006. gada 18. septembris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/kultura/news/art/igaunija-izdod-broces-enciklopedisko-izdevumu-estonica.d?id=15538999 |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī}}</ref><ref name="LZA">{{Laikraksta atsauce |date=2006. gada 23. oktobris |title=Johans Kristofs Broce. ''Estonica'' |journal=[[Zinātnes Vēstnesis]] |issue=Nr. 17 (330) |url=http://www.lza.lv/ZV/zv061700.htm |issn=1407-6748 |access-date=2018. gada 13. Oktobris |archive-date=2019. gada 16. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416152008/http://www.lza.lv/ZV/zv061700.htm }}</ref> Patlaban [[Latvijas Universitātes Akadēmiskā bibliotēka]] un [[Latvijas Vēstures institūts]] sagatavojis un izdevis trīs sējumus, bet ceturtais sējums tiek izstrādāts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Somijā apskatāma Johana Kristofa Broces Livonijas zīmējumu un aprakstu kolekcija |date= 2007. gada 8. februāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/kultura/news/art/somija-apskatama-johana-kristofa-broces-livonijas-zimejumu-un-aprakstu-kolekcija.d?id=16827596 |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī}}</ref>

s (tolaik Pletenberga ielas elementārskolas) ēka ar Čiekurkalna ūdenstorni un vācu dirižabli (1917).]]
'''Dirižablis''' ({{val|fr|dirigeable}} — 'vadāms'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>) ir par gaisu vieglāks [[lidaparāts]] — [[aerostats]] ar [[dzinējs|dzinēju]] un vadības ierīcēm (spārnojumu). Lai dirižablis būtu vieglāk vadāms, tā korpuss ir garens, plūdlīnijas formas. Dirižabļiem parasti ir [[propellers|propelleru]] piedziņa. Dirižabļa korpuss piepildīts ar [[gāze|gāzi]] (parasti [[ūdeņradis|ūdeņradi]] vai [[hēlijs|hēliju]], retāk [[metāns|metānu]]; ir arī dirižabļi, kuros cēlējspēku rada sakarsēts [[gaiss]]). Teorētiski iespējami arī [[vakuums|vakuuma]] dirižabļi. Dirižabļa korpusam pievienota [[gondola]] pasažieru vai kravas pārvadāšanai. Dirižabļa spēka iekārta ir [[elektrodzinējs]] vai [[iekšdedzes dzinējs]].

{{līdzīgs|Saulgrieze}}

'''Ņūmens''' ({{val|en|Newman}}) ir [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Personas ar šādu uzvārdu:

'''19. jūnijs''' ir gada 170. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (171. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 195 dienas.

== Vispārīgie tīmekļa meklētāji ==
* [[Ask.com]]
* [[Google]]
* [[Windows Live Search]]
* [[Yahoo! Search]]

[[Kategorija:Basketbols| ]]
[[Kategorija:Portāli]]

{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Filadelfijas "Phillies"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Austrumu divīzija|dibināts=1883|kapteinis=|klubs=Philadelphia Phillies|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Citizens Bank Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=42 792|krāsas=Sarkana, zila, balta<br />{{color box|#E81828}} {{color box|#003278}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=''Phillies limited partnership''|prezidents=|menedžeris=Sems Fulds|galvenais_treneris=Džo Džirardi|logo=Philadelphia Phillies (2019) logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=2 (1980, 2008)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=7|divīzijas tituli=11|bg_color=#E81828|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#FFFFFF}}'''Filadelfijas "Phillies"''' ({{Val|en|Philadelphia Phillies}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1883. gadā. "Phillies" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Austrumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Citizens Bank Park'' stadionā.

'''Regolīts''' ir irdens materiāls, kas klāj [[atmosfēra]]s neieskautu [[planēta|planētu]], [[Dabiskais pavadonis|pavadoņu]] un [[asteroīds|asteroīdu]] virsmu un veidojas [[mikrometeorītu]] [[erozija]]s rezultātā.

cietoksnis (''La Roche'').]]
'''Monako vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Monako]] teritorijā.

[[Kategorija:Nereta]]
[[Kategorija:Kapsētas]]

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Čeņs Guančens
|     vārds_orig = ({{val-zh|陈光诚}}, {{zh-p|Chén Guāngchéng}}
|         attēls = Chen_Guangcheng_at_US_Embassy_May_1,_2012.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liņi]], [[Ķīna]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[haņi|haņs]]
|   nodarbošanās = [[Cilvēktiesību aizstāvis]], [[disidents]], [[jurists]]
|        dzimums = Vīrietis
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Medicīniskais brīdinājums}}

[[Kategorija:Maņas]]

[[Kategorija:Struma]]

[[Kategorija:Francijas monarhi|Imperatori]]
[[Kategorija:Imperatori]]

'''Fosfāti''' ir [[fosforskābe|fosforskābes]] [[sāļi]]. Visbiežāk, runājot par fosfātiem, ar to saprot '''ortofosfātus'''. Fosfāta (ortofosfāta) jona formula ir PO<sub>4</sub><sup>3−</sup>
un [[molmasa]] 94,97 g/mol. Tas sastāv no centrālā [[fosfors|fosfora]] [[atoms|atoma]], kuram apkārt izvietoti četri [[skābeklis|skābekļa]] atomi.

'''Garenbāze''' ir attālums starp [[Transports|transportlīdzekļa]] priekšējo un aizmugurējo riteņu asīm. Garenbāze var būt dažāda abās [[Automobilis|automobiļa]] pusēs (piemēram, [[Renault 16]]<ref>[http://renault16.com/techniek6_en.htm Technical description Renault 16 TS 1968] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110715172421/http://renault16.com/techniek6_en.htm# |date={{dat|2011|07|15||bez}} }} {{en ikona}}</ref>), kas automobiļa gaitas kvalitāti nemēdz pasliktināt.<ref>[http://publ.lib.ru/ARCHIVES/R/RAYMPEL%27_Yornsen/_Raympel%27_Y..html Раймпель, Й. Шасси автомобиля. Fahrwerktechnik.] — Москва: Машиностроение, 1983. — Т. I. , 278. lpp. {{ru ikona}}</ref>

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = 
| logo_attēls          = Google Photos icon (2020).svg
| lapas_attēls         = 
| lozungs              = 
| veids                = Fotogrāfiju glabāšana un koplietošana
| valsts               = 
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| izveidotāji          = 
| darbību_uzsāka       = {{release date and age|2015|5|28}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| reģistrēti_lietotāji = 
| popularitāte         = 
| mājas_lapa           = {{URL|https://photos.google.com}}
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reality''
| operators = 
| attēls = Reality (film).jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mateo Garrone]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Anjello Arena]]
* [[Loredana Simioli]]
* [[Klaudija Džerīni]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Reality''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = 
| izdošana = {{Filmas datums|2012|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Neapoliešu valoda|neapoliešu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''''Reality''''' ir 2012. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mateo Garrone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anjello Arena]], [[Loredana Simioli]] un [[Klaudija Džerīni]].

{{BioTakso infokaste
| attēls =Elfenbeinroehrling.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. placidus
| suga_lv =Gaišā sviestbeka
| binomial =Suillus placidus
| kategorijas =nē
}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Funafuti
 | official_name            = ''Funafuti''
 | settlement_type          = atols
 | image_skyline            = Funafuti.jpg
 | image_caption            = Funafuti atola satelītuzņēmums
 | image_flag               = Flag of Funafuti.gif
 | image_seal               = 
 | image_shield             = 
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 
 | pushpin_map              = Tuvalu
 | pushpin_label_position   = 
 | pushpin_mapsize          = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = 
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name         = {{TUV}}
 | subdivision_name1        = 
 | subdivision_name2        = 
 | established_title        = 
 | established_date         = 
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 2.4
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2017. gadā
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 6320
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = 
 | utc_offset               = 
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 8 | latm = 30 | lats = | latNS = S
 | longd = 179 | longm = 07| longs = | longEW = E
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 
 | website                  = 
 | footnotes                = 
}}

{{Upes infokaste 
  | nosaukums         = Alatira<br />''Алатырь''
  | citvaloda         = 
  | oriģinālnosaukums = 
  | citvaloda1        = 
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Rator lej Ordanjbye.jpg
  | attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = Alatiras upe, Ardatovas rajonā, Mordovijā
  | karte             = Sura basin-2.png
  | kartes_paraksts   = 
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            = 
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Sura (Volgas pieteka)|Sura]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = Krievijas Federācija
  | garums            = 296
  | iztekas_augstums  = 133
  | ietekas_augstums  = 79
  | kritums           = 
  | caurtece          = 
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = 11 200
  | baseins_latvijā   = 
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d=54 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N 
  | sāk_gar_d=43 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E 
  | iet_plat_d=54 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N 
  | iet_gar_d=46 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=54 | iet_gar_EW=E
}}

{{Filozofa infokaste
|               krāsa = 
|               vārds = Parmenīds
|          vārds_orig = Παρμενίδης
|              attēls = Parmenides.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = Parmenids
|          dz_dat_alt = 6.gs.p.m.e otra puse
|             dz_gads = 
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = [[Eleja (Grieķija)|Eleja]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 5.gs.p.m.e vidus
|              m_gads = 
|           m_mēnesis = 
|             m_diena = 
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = 
|               skola =
|           intereses = [[Loģika]]
|          alma_mater = 
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Zēnons Elejietis]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
}}

'''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m<sup>2</sup>. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

'''[[Latvijas Bibliotekāru biedrība]]s Jauno speciālistu sekcija''' (LBB JSS) dibināta 2009. gada 15. aprīlī, kad neliela grupa bibliotēkzinātnes studentu nolēma apvienot savus spēkus, lai veicinātu jauno speciālistu kustības atpazīstamību Latvijā un ārzemēs.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|title=Par mums|work=LBB Jauno speciālistu sekcija|access-date=2018-01-29|date=2010-10-28|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150912015228/https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|archivedate=2015-09-12}}</ref> Sākotnējais LBB JSS sastāvs un arī vadība laika gaitā ir mainījusies. Sekcijā darbojas biedri, kas pārstāv dažādas Latvijas bibliotēkas, vai arī kā citādi ir saistīti ar bibliotēku un informācijas nozari. Lai kā arī atšķirtos biedru vecums, izglītība, tiešo darba pienākumu specifika un brīvā laika pavadīšanas veids, tomēr visus vieno nesavtīga patika pret bibliotēku.
 

{{noformējums+}}
'''Sistemātiska nomenklatūra''' ir 1892.gadā [[Ženēva|Ženēvā]] starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība [[IUPAC]] šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā '''IUPAC nomenklatūra'''.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokzvaigzne
| attēls                   = Rock star ver1.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rock Star''
| žanrs                    = muzikāla filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Hereks]]
| producents               =
* [[Roberts Lorenss]]
* [[Tobijs Džafe]]
| scenārija autors         = [[Džons Stokvels]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Marks Volbergs]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džeisons Flemings]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Timotijs Spols]]
* [[Dominiks Vests]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Bel Air Entertainment]]''
* ''[[Maysville]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|9|7}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rock-star-2001-0|title=Rock Star|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|57 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockstar.htm|title=Rock Star (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|19,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Rokzvaigzne"''' ({{val|en|Rock Star}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Hereks]]. Galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Dženifere Anistone]], [[Džeisons Flemings]], [[Timotijs Olifents]], [[Timotijs Spols]] un [[Dominiks Vests]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|7||bez}}.

{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Norsk rikskringkasting AS
|logo               = Norsk-rikskringkasting-Logo.svg
|logo izmērs        = 250px
|formāts            = Valsts raidorganizācija
|valsts             = {{flag|Norvēģija}}
|valoda             = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
|adrese             = 
|dibināta           = 1933
|raida-kopš         = 
|sauklis            = 
|īpašnieks          = [[Norvēģija]]s valsts
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     = 
|popular-raidījumi  = 
|apraide            = [[televīzija]], [[radio]], [[internets]]
|kanāli             = 
|tirgus-daļa        = 
|mājas-lapa         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
}}

istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

'''Tjūringa mašīna''' ir 1936 g. angļu matemātiķa [[Alans Tjūrings|Alana Tjūringa]] piedāvāts matemātisks [[dators|datora]] modelis. Tas ir visnozīmīgākais no teorētiskajā [[datorzinātne|datorzinātnē]] izmantotajiem skaitļošanas modeļiem, jo precīzi raksturo to, ko iespējams aprēķināt ar mūsdienās izmantotajiem datoriem. Tjūringa mašīna ir abstrakts modelis - tā nav paredzēta izgatavošanai un praktiskai lietošanai.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #00A650
| nos             = ''Denizlispor''
| logo_links      = Denizlispor logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Denizlispor Kulübü''
| iesauka         = ''Horozlar'' (gaiļi)
| pilsēta         = {{Vieta|Turcija|Denizli}}
| līga            = [[TFF 1. Lig]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1966
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 26
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt = 
| darbojās        = 
| stad            = [[Denizli Ataturka stadions]]
| ietilp          = 18 745
| krāsas          = 
| īpašn           = 
| prez            = {{flaga|Turcija}} Ali Četins
| tren            = ''vakants amats''
| kapteinis       = 
| mediji          = {{URL|https://www.denizlispor.org.tr/}}
 |pattern_b1  = _spvm1819h
 |leftarm1    = 007711
 |body1       = 000000
 |rightarm1   = 007711
 |shorts1     = FFFFFF
 |socks1      = FFFFFF
 |pattern_la2 = _flora18h
 |pattern_b2  = _flora18h
 |pattern_ra2 = _flora18h
 |leftarm2    = 008000
 |body2       = 008000
 |rightarm2   = 008000
 |shorts2     = 008000
 |socks2      = 008000
 |pattern_la3 = _akhisar1617a
 |pattern_b3  = _denizli1819t
 |pattern_ra3 = _akhisar1617a
 |leftarm3    = FFFFFF
 |body3       = FFFFFF
 |rightarm3   = FFFFFF
 |shorts3     = FFFFFF
 |socks3      = FFFFFF
}}
'''''Denizlispor'''''  ir [[Turcija]]s [[sports|sporta]] klubs no [[Denizli]]. Klubs ir dibināts 1966. gadā. Plašāk pazīstams ar tā profesionālo [[futbols|futbola]] komandu, kas pašlaik spēlē [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgā]]. Mājas spēles aizvada [[Denizli Ataturka stadions|Denizli Ataturka stadionā]], kura ietilpība ir 18&nbsp;745 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.denizlispor.org.tr/denizlispor/ataturkstadyumu/ |title=Denizli Atatürk Bahçeşehir Koleji Stadyumu |language=tr |accessdate={{dat|2019|10|20||bez}} |website=denizlispor.org.tr}}</ref> ''Denizlispor'' futbolistu labākais sasniegums ir 5. vieta, kas tika sasniegta 2001.—2002. un 2003.—2004. gada sezonās.

{{Commonscat|Cosmology|Kosmoloģija}}

[[Kategorija:Nākotne]]
[[Kategorija:Socioloģija]]

{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#000000 align=center | <font color=#FFAD00><big><big>'''Surtseja<br />''Surtsey'''''</big></big></font>
|-
| colspan=2 align=center | <small>Skats uz Surtsejas salu</small>
|-
| colspan=2 align=center | <small>Surtsejas atrašanās vieta Īslandē</small>
|}

{{Vielas infokaste
|               attēls = 
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H<sub>2</sub>O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11&nbsp;°C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122&nbsp;°C (47—49% šķīdums)
}}

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ķemeru Nacionālais parks
 |        alt_name = 
 |     native_name = 
 |   iucn_category = II
 |           photo = Liela Kemeru taka 5jul03.JPG
 |     photo_width = 
 |   photo_caption = 
 |          photo2 = 
 |    photo2_width = 
 |  photo2_caption = 
 |             map = Latvija
 |     map_caption = 
 |      map_relief = jā
 |        map_size = 
 |  latd = 56 |  latm = 57 |  lats =  6 |  latNS = N
 | longd = 23 | longm = 30 | longs = 45 | longEW = E
 |            type = 
 |   prot_category = 
 |        location = [[Vidzeme]], [[Zemgale]]
 |    nearest_city = 
 |            area = {{mērv|ha=38 165}}
 |     established = {{dat|1997|||N|bez}}
 |  visitation_num = 
 | visitation_year = 
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas administrācija
 |         website = http://www.kemerunacionalaisparks.lv/
 |       footnotes = 
 |        embedded = 
}}
<mapframe text="Ķemeru nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1395739"
}
</mapframe>
 pie Ķemeriem]]

'''Springfīldas pamatskola''' ({{val|en|Springfield Elementary}}) ir [[skola]] seriālā "[[Simpsoni]]". Šajā skolā mācās vieni no seriāla galvenajiem tēliem, [[Bārts Simpsons]] un [[Līza Simpsone]]. Skolas direktors ir [[Seimūrs Skiners]], kuram vairākas reizes neveicas mīlestībā ar 4. klases skolotāju [[Edna Krabapela|Ednu Krabapelu]]. Skolas superindentants ir [[Gērijs Čalmers]], kurš parasti lieto klasisko frāzi, lai pasauktu Skineru — ''SKINER!'', sakot to nosodošā un vienlaikus pieaugošā intonācijā. Skolas vislielākais jokdaris ir Bārts, kurš maskējas aiz vārda ''El Barto''. Skolas huligāni ir [[Nelsons Mancs]], [[Džimbo Džounss]], [[Kērnijs Zikviks]] un [[Dolfs Stravbērns]]. Skolā mācās arī Bārta labākais draugs [[Milhauss Van Hautens]]. Skolas saimniecības darbus veic [[Dārznieks Villijs]], bet skolas autobusu vada [[Oto Mans]].

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Riebiņi
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Riebiņu muižas pils 2001-04-08.jpg
| image_caption            = [[Riebiņu muiža]]s pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2        = [[Riebiņu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       = 
| established_date2        = 
| area_total_km2           = 3,03
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2006
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total         = 951
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 20 | lats = 22 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 47 | longs = 51 | longEW = E
| elevation_m              = 140
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5326
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Riebiņi''' (agrāk '''Ribene''')<ref>{{EncLP}}</ref> ir apdzīvota vieta [[Latgale|Latgalē]], [[Preiļu novads|Preiļu novadā]]. [[Riebiņu pagasts|Riebiņu pagasta]] centrs. Izvietojušies [[Feimanka]]s krastos 6 km no [[Preiļi]]em un 213 km no [[Rīga]]s.

{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
 studijā [[Londona|Londonā]].]]
'''Siluetu animācija''' ({{val|en|silhouette animation}}) ir [[animācija]], kurā kadru pa kadram uzņem filmā divdimensiju figūras un formas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:13788|title=siluetu animācija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-05-31}}</ref> kas redzamas tikai siluetu veidā. Siluetu animācijā figūras atrodas uz horizontālas virsmas, kas izgaismota no apakšpuses, detaļas pārbīda starp kadru uzņemšanu – kustība, ko var redzēt ekrānā, ir radīta kadru pa kadram ar attīstību laikā un telpā.<ref> {{Tīmekļa atsauce|url=https://satori.lv/article/tumsas-aprises-svesa-loga|author=Ieva Viese|title=Tumšas aprises svešā logā|website=satori.lv|access-date=2023-05-31|}}</ref>

{{lua|Modulis:Wikidata label}}

'''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neredzamā zīme
| attēls                   = An Invisible Sign Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''An Invisible Sign''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Merilina Agrelo]]
| producents               = 
* [[Džana Edelbauma]]
* [[Reičela Kouena]]
| scenārija autors         = 
* [[Maikls Elliss]]
* [[Pamela Falka]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Džesika Alba]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Kriss Mesina]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Sofija Naiveide]]
* [[Džons Šea]]
| mūzika                   = [[Endrjū Holanders]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Kimmel International]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[MPI Home Video]]''
* ''[[Pinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|10|7|Hemptonas filmu festivāls|2011|5|6|ASV|2011|4|29|Latvija}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=invisiblesign.htm|title=An Invisible Sign|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51,1 tūkstotis}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Neredzamā zīme"''' ({{val|en|An Invisible Sign}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kura balstīta uz Eimijas Benderes tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Merilina Agrelo]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Dž. K. Simonss]], [[Kriss Mesina]], [[Beilija Medisona]], [[Sofija Naiveide]] un [[Džons Šea]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|7||bez}} Hemptonas filmu festivālā.

[[Kategorija:Zāles]]

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džozefs Konrads
|     vārds_orig = ''Joseph Conrad''
|         attēls = Joseph Conrad2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Berdičeva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1924
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 03
|        m_vieta = Bišopsborne (''Bishopsbourne'') [[Kenta]],<br />{{GBR}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{RUS}}/{{GBR}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = Apollo Kožeņovskis un Evelīna Kožeņovska (dzim. Bobrovska)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džesija Džordža
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods = 
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Tumsas sirds]]"<br />(''Heart of Darkness'', 1899)
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = [[Ernests Hemingvejs]], [[D. H. Lorenss]], [[Frānsiss Skots Ficdžeralds]], [[Greiems Grīns]], [[Viljams Barouzs]], [[Džozefs Hellers]], [[Vidijadhars Suradžprasads Naipols]], [[Italo Kalvīno]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Tomass Stērnss Eliots]], [[Sols Belovs]]
|     alma_mater = 
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{jāuzlabo|jāsakārto tabulas virsraksti, jāizlabo kļūdas}}
{{kategorijas+}}
{{vikisaites+}}
{{ievads+}}
{{atsauces+}}
{| class="wikitable"
|+ Saeimas vēlētas amatpersonas
|-
! Nr.!!Amats!!Vārds!!Ievēlēšanas datums!!Termiņš (gadi)!!Pārvēlēšanās datums!!Kandidatūras izvirzītājs!!Termiņš pēc kārtas konkrētai personai!!Termiņu ierobežojumi (ja ir)
|-
| 1||[[Latvijas Valsts prezidents|Valsts prezidents]]||[[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]||02.06.2011||4||02.06.2015||Saeimas deputāti||pirmais||astoņi gadi no vietas
|-
| 2||[[Latvijas Valsts kontrolieris|Valsts kontrolieris]]||[[Elita Krūmiņa]]||17.01.2013||4||17.01.2017||||||
|-
| 3||Valsts kontroles padomes loceklis||Inga Vārava||21.02.2013||4||21.02.2017||||||
|-
| 4||Valsts kontroles padomes loceklis||Aivars Ērglis||15.12.2011||4||15.12.2015||||||
|-
| 5||Valsts kontroles padomes loceklis||Lelde Dimanta||15.12.2011||4||15.12.2015||||||
|-
| 6||Valsts kontroles padomes loceklis||Marita Salgrāve||10.03.2011||4||10.03.2015||||||
|-
| 7||Valsts kontroles padomes loceklis||Ieva Braunfelde||06.04.2010||4||06.04.2014||||||
|-
| 8||Valsts kontroles padomes loceklis||Ilze Grīnhofa||14.05.2013.||4||14.05.2017||||||
|-
| 9||[[Satversmes aizsardzības birojs|Satversmes aizsardzības biroja]] direktors||[[Jānis Maizītis]]||17.04.2013||5||17.04.2018||||||
|-
| 10||[[CVK|Centrālās vēlēšanu komisijas]] priekšsēdētājs||[[Arnis Cimdars]]||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 11||CVK loceklis||Aleksandrs Maļcevs||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 12||CVK loceklis||Ritvars Eglājs||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 13||CVK loceklis||Dzintars Kusiņš||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 14||CVK loceklis||Loreta Skaburska||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 15||CVK loceklis||Ieva Gruziņa||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 16||CVK loceklis||Kārlis Kamradzis||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 17||CVK loceklis||Sniedze Sproģe||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 18||[[Finanšu un kapitāla tirgus komisija]]s priekšsēdētājs||[[Kristaps Zakulis]]||12.01.2012||6||12.01.2018||||||
|-
| 19||Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja vietnieks||Pēters Putniņš||20.12.2012||6||20.12.2018||||||
|-
| 20||[[Latvijas Banka]]s prezidents||[[Ilmārs Rimšēvics]]||2007.11.01.||6||21.12.2013||||||
|-
| 21||Latvijas Bankas prezidenta vietnieks||Andris Ruselis||2008.02.07.||6||07.02.2014||||||
|-
| 22||Latvijas Bankas padomes loceklis||Leonīds Gricenko||2010.06.03.||6||02.07.2016||||||
|-
| 23||Latvijas Bankas padomes loceklis||Edvards Kušners||2012.05.31.||6||31.05.2018||||||
|-
| 24||Latvijas Bankas padomes loceklis||Vita Pilsuma||2011.02.17.||6||17.02.2017||||||
|-
| 25||Latvijas Bankas padomes loceklis||Zoja Razmusa||2011.02.17.||6||17.02.2017||||||
|-
| 26||Latvijas Bankas padomes loceklis||Arvils Sautiņš||2010.06.03.||6||02.07.2016||||||
|-
| 27||Latvijas Bankas padomes loceklis||Aivars Skopiņš||2010.06.03.||6||02.07.2016||||||
|-
| 28||[[KNAB]] priekšnieks||[[Jaroslavs Streļčenoks]]||2011.11.17.||5||17.11.2016||||||
|-
| 29||[[Tiesībsargs]]||[[Juris Jansons]]||2011.03.17.||5||16.03.2016||||||
|-
| 30||NEPL Padomes priekšsēdētājs||[[Ainārs Dimants]]||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 31||NEPL Padomes priekšsēdētāja vietniece||Aija Duļevska-Cālīte||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 32||NEPL Padomes loceklis||Gints Grūbe||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 33||NEPL Padomes loceklis||Dainis Mjartāns||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 34||NEPL Padomes loceklis||Ivars Zviedris||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 35||[[Latvijas Ģenerālprokurors|Ģenerālprokurors]]||[[Ēriks Kalnmeiers]]||2010.07.12.||5||12.07.2015||||||
|-
| 36||[[Latvijas Augstākā tiesa|Augstākās tiesas]] priekšsēdētājs||[[Ivars Bičkovičs]]||2008.06.05.||7||05.06.2015||||||
|-
| 37||[[Nacionālie bruņotie spēki|Nacionālo bruņoto spēku]] komandieris||[[Raimonds Graube]]||15.04.2010||4||15.04.2014||||||
|-
| 38||Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda padomes loceklis||||||||||||||||
|-
| 39||Centrālās zemes komisijas priekšsēdētājs||||||||||||||||
|-
| 40||Ziemeļu investīciju bankas kontroles komisijas loceklis||||||||||||||||
|-
|
|}

'''Plakanā Zeme''' ir novecojis uzskats, ka [[Zeme]]s forma ir [[plakne|plakans]] [[riņķis]]. Šāds uzskats bija raksturīgs daudzām senajām kultūrām, ieskaitot [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]] līdz [[Klasiskais laikmets|klasiskajam laikmetam]] (4. gadsimts p.m.ē), [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmeta [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] civilizācijas līdz [[Hellēnisms|Hellēnisma]] periodam, [[Indija|Indiju]] līdz [[Guptu laikmets|Guptu laikmetam]] (pirmie gadsimti mūsu ērā) un [[Ķīna|Ķīnu]] līdz 17. gadsimtam. Eiropā šāds uzskats bija vadošais līdz 13. gadsimtam, kad rakstītos darbos sāka dominēt uzskats, ka [[apaļā Zeme|Zeme ir apaļa]] (piemēram, ''[[De sphaera mundi]]'' (1230), ''[[Konungs skuggsjá]]'' (1250)).

'''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

{{Literatura}}
'''Literatūra''' (no {{val|la|littera}} — 'burts') jeb '''rakstniecība''' ir viss [[cilvēce]]s uzrakstītais [[teksts|tekstu]] kopums ar māksliniecisku vai sabiedrisku nozīmi. Literatūra tiek iedalīta [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], [[zinātniskā literatūra|zinātniskajā literatūrā]] un [[publicistika|publicistikā]]. Šaurākā nozīmē jēdziens "literatūra" apzīmē mākslas veidu — daiļliteratūru.

s ''SN 1604'' atlikums mākslīgās krāsās]]
{{cita nozīme|zvaigznes eksploziju|konkursu|Supernova (konkurss)}}
'''Pārnova''' jeb '''supernova''' ir [[zvaigzne]]s eksplozija. Eksplozija parasti ir ļoti spoža un izsauc starojuma zibsni, kas bieži līdzinās veselas [[galaktika]]s kopējam spožumam. Šāda eksplozija norisinās no dažām nedēļām līdz pat dažiem mēnešiem. Šajā īsajā laika periodā pārnova var izstarot tik daudz [[enerģija]]s, cik [[Saule]] neizstaro visas savas dzīves laikā.<ref>{{Laikraksta atsauce | last=Giacobbe | first=F. W. | title=How a Type II Supernova Explodes | journal=Electronic Journal of Theoretical Physics | year=2005 | volume=2 | issue=6 | pages=30–38 | url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2005EJTP....2f..30G | accessdate = 2007-08-03}}</ref> Sprādziena brīdī no zvaigznes tiek izsviesta daļa vai pat visa [[viela]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | date =2006-07-27 | url = http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/objects/snrs/snrstext.html | title = Introduction to Supernova Remnants | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Goddard Space Flight Center]] | accessdate = 2006-09-07}}</ref> ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz desmito daļu no [[gaismas ātrums|gaismas ātruma]], tādā veidā izraisot [[triecienvilnis|triecienvilni]],<ref>{{Laikraksta atsauce | author=Schawinski, K. Justham, S.; Wolf, C.; Podsiadlowski, P.; Sullivan, M.; Steenbrugge, K. C.; Bell, T.; Röser, H.-J.; Walker, E. S.; Astier, P.; Balam, D.; Balland, C.; Carlberg, R.; Conley, A.; Fouchez, D.; Guy, J.; Hardin, D.; Hook, I.; Howell, D. A.; Pain, R.; Perrett, K.; Pritchet, C.; Regnault, N.; Yi, S. K. | title=Supernova Shock Breakout from a Red Supergiant | journal=Science Express | year=2008  | doi= 10.1126/science.1160456 | pmid=18556514 | volume=321 | pages=223}}</ref> kas izplatās [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu vidē]]. Šis triecienvilnis izveido gāzu un putekļu apvalku, ko sauc par [[pārnovas atlikums|pārnovas atlikumu]].

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zobu feja
| attēls                   = Tooth fairy promo poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Tooth Fairy''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Maikls Lembeks]]
| producents               = 
* [[Džims Pidoks]]
* [[Marks Siardi]]
* [[Gordons Grejs]]
* [[Džeisons Blūms]]
| scenārija autors         = 
* [[Lauels Ganzs]]
* [[Babalū Mandels]]
* [[Džošua Sternins]]
* [[Džefrijs Ventimilija]]
* [[Rendijs Majems Singers]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Ešlija Džada]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
| mūzika                   = [[Džordžs S. Klintons]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Mayhem Pictures]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|22|ASV un Kanāda|}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tooth-fairy-2010|title=Tooth Fairy |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = 
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=toothfairy.htm|title=Tooth Fairy|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|112,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     =
}}
'''Zobu feja''' ({{val|en|Tooth Fairy}}) ir 2010. gada komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Lembeks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]], [[Ešlija Džada]] un [[Džūlija Endrūsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|22||bez}}.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Liu Sjaobo
|     vārds_orig = 刘晓波
|         attēls = 
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Čančuņa]], [[Dzjiliņa]], [[Ķīna]]
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = Rakstnieks, literatūras kritiķis, [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aktīvists
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = [[Liu Sja]] (no 1996. gada)
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Liu Sjaobo''' ({{val|zh|刘晓波}}, ''Liu Xiaobo''; {{dat|1955|12|28|N}}—{{dat|2017|7|13|N}}) bija ķīniešu profesors, literāts un [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvis, kurš savā retorikā aicināja veikt demokrātiskas reformas un izbeigt [[komunisms|komunistu]] vienpartijas režīma valdīšanu [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Liu Sjaobo biogrāfija|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/1656918/Liu-Xiaobo |publisher=Encyclopedia Britannica {{en ikona}} |year=2010}}</ref> Mūža beigās viņš bija ieslodzīts ĶTR cietumā kā [[disidents]]. 2017. gada 26. jūnijā viņu atbrīvoja no cietuma, pārceļot uz uzraudzību slimnīcā, jo viņam bija diagnosticēts [[aknu vēzis]]. Viņš nomira slimnīcā 13. jūlijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-40403416|title=Liu Xiaobo: Jailed Chinese dissident has terminal cancer|publisher=BBC News|date=26 June 2017}}</ref>

'''[[Datubāze]]s dzinējs''' ir programmatūra, kas [[datubāžu pārvaldības sistēma]]s (DBPS) uzdevumā veic datu glabāšanu un operācijas ar tiem.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Belpošta''<br />''Белпошта''
| logo             =|255 px
| caption          = 
| type             = 
| traded_as        = 
| genre            = 
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = {{dat|1995}}
| founder          = 
| defunct          = 
| location         = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = 
| products         = 
| services         = Pasta pakalpojumi
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = 
| assets           = 
| equity           = 
| value            = 
| owner            = [[Baltkrievijas valdība]] (100%)
| num_employees    = 27 800<ref name="finance"/>
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = {{URL|http://www.belpost.by/eng/}}
| footnotes        = 
| intl             = 
}}

[[File:Waterhouse-sleep and his half-brother death-1874.jpg|thumb|300px|[[Hipnoss]] un [[Tanats]], (''John William Waterhouse'')]]
'''Apzinātā sapņošana''' ir [[sapnis|sapņus]] ietverošs [[miegs|miega]] stāvoklis, kurā cilvēks apzinās, ka sapņo, un var ietekmēt sapņa gaitu un vizuālo vidi. Apzinātā sapņošana var iekļaut [[mainīgie apziņas stāvokļi|īpašus apziņas stāvokļus]], [[ārpusķermeņa pieredze|ārpusķermeņa pieredzi]] vai [[pirmsnāves pieredze|pirmsnāves pieredzi]].

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = 
|     vārds_orig = Christopher Marlowe
|         attēls = Christopher Marlowe.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Iespējamais Mārlova portrets Kembridžā
|     dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|2|26}}
|        dz_gads = 1564
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Kenterberija]], [[Kenta]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1593
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Debtforda]], [[Londona]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[renesanses laika angļu teātris]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Viljams Šekspīrs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu skaistums
| attēls                   = American Beauty poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Beauty''
| žanrs                    = 
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               = 
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = 
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Tora Birča]]
* [[Vess Bentlijs]]
* [[Mena Suvari]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks|DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|9|17}}
| ilgums                   = 122 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|356,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=americanbeauty.htm |title=American Beauty (1999) |publisher=Box Office Mojo |date= |accessdate=2011-09-22}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 0169547
}}
'''"Amerikāņu skaistums"''' ({{val|en|American Beauty}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Sems Mendess]]. Filma ir par vidēja vecuma žurnālistu Lesteru Bērnhamu ([[Kevins Speisijs]]), kuram ir [[pusmūža krīze]]. Viņš iemīlas savas nepieaugušās meitas labākajā draudzenē Andželā.

[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]

'''10. jūlijs''' ir gada 191. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (192. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 174 dienas.

{{Commonscat|Spans of time}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2530''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2530''
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki|Gaisa kosmiskie spēki]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|11|30|SK}} 02:27 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2531]]'', ''[[Kosmos-2532]]''
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 
| Beigu_gads             = 
| Beigu_datums           = 
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = 
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 82,5°
| Periods                = 
| Apoapsīda              = ~ 1500 km
| Periapsīda             = 
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2509]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2531]]''
}}
'''''Kosmos-2530''''' (''Космос-2530'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā tika palaists 2018. gada novembrī.
Domājams, kosmiskais aparāts ir ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas pavadonis.<ref name="russianspaceweb" /> 

'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi. 
 
== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

{{atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Akumulatoru baterija''' ir [[baterija]]s tips, kuru ir iespējams atkārtoti uzlādēt.

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820 
|          dz_mēnesis =4 
|            dz_diena =27 
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12 
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = 
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

{{Ezera infokaste
|ezers=Teperis
|attēls=Tepera ezers.JPG
|Vid_dziļums=2,4
|Max_dziļums=5,5
| vieta       = [[Latvija]]
| vieta2       = [[Smiltenes novads]]
| vieta3       = [[Smiltene]]
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=25 | plat_s=41 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=55 | gar_s= 33| gar_EW=E
| izteka       = [[Abuls]]
|salas=1
}}
'''Teperis''' (arī '''Tepera ūdenskrātuve''', '''Ēmura ezers''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=67841&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir ūdenskrātuve [[Abuls|Abula]] upē [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] [[Smiltene]]s pilsētā, uz robežas ar [[Launkalnes pagasts|Launkalnes pagastu]] un [[Smiltenes pagasts|Smiltenes pagastu]].<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2245/ ezeri.lv]</ref> Ezera maksimālais dziļums ir 5,5 metri, bet vidējais dziļums ir 2,4 metri. Ezers ir viens no tūristu un vietējo iedzīvotāju iecienītajām atpūtas vietām. Ezera kompleksā atrodas futbola laukums, volejbola laukumi, hokeja laukums, kā arī [[sporta komplekss „Teperis”]] ar autokrosa trasi un kartingtrasi.

[[Kategorija:Stokholma|Parki Stokholmā]]
[[Kategorija:Parki]]

{{Atsauces+}}

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

[[Kategorija:Portāli]]
[[Kategorija:Biogrāfija]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kurska
| operators = 
| attēls = Kursk poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents = 
| scenārijs = Roberts Rodats
| aktieri = * [[Matiass Shunartss]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Artēmijs Spiridonovs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Pēters Simonišeks]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Kursk''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''Belga Productions''
* ''VIA EST''
| montāža = 
| izplatītājs = ''EuropaCorp Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|6|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|11|7|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{LUX}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr618091013/|title=The Command |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Kurska"''' ({{Val|en|Kursk}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Beļģija]]s, [[Francija]]s un [[Luksemburga]]s kopražojuma [[drāma]]s filma. Tās režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Matiass Shunartss]], [[Lea Sedū]], [[Artēmijs Spiridonovs]], [[Kolins Fērts]], [[Pēters Simonišeks]], [[Augusts Dīls]] un [[Makss fon Sīdovs]].

{{coord|44|40|16|N|22|31|47|E|region:RO_type:landmark|display=title}}

[[Kategorija:Rakstības]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Alfabēti]]

'''Mezanīns''' (''mezzanine'') ir [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] apzīmējums un samērā jauns finansējuma veids.
Mezanīns vairāk līdzinās parāda instrumentam pēc tā būtības, jo uzņēmums saņem kredītu ar paaugstinātu procenta likmi un tieši darījumi ar [[akcija|akcijām]] nenotiek.
 
== Raksturojums un vēsture ==
Pirmsākumi meklējami 1980. gadu sākumā, kad mezanīna finansējumu ASV sāka piedāvāt apdrošināšanas kompānijas un [[krājaizdevu sabiedrība]]s. 1990. gadu sākumā mezanīnu sāka piedāvāt šim mērķim īpaši dibināti fondi, kas pēc savas struktūras sāka līdzināties [[riska kapitāls|riska kapitāla]] un privātā kapitāla fondiem. Tāpat kā jau aprakstītie fondi, arī mezanīna sniedzēji apkopo no institucionālajiem un privātajiem investoriem (''high-net worth individuals'') saņemtos līdzekļus, lai veiktu investīcijas dažāda veida [[uzņēmums|uzņēmumos]].

{{novecojis}}
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Stīvens Džeksons
 |       vārds_orig = ''Stephen Jackson''
 |           attēls = StephenJacksonCrop.jpg
 |          att_izm = 
 |         paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds = Stīvens Džese Džeksons
 |           dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|4|4}}
 |          dz_viet = {{Vieta|ASV|Teksasa|Portartūra (Teksasa)}}
 |          mir_dat = 
 |         mir_viet = 
 |          tautība = Amerikānis
 |           garums = 203 [[centimetrs|cm]]
 |            svars = 98 [[kilograms|kg]]
 |              poz = [[Uzbrūkošais aizsargs]]<br />[[Vieglais uzbrucējs]]
 |          kar_sāk = 1997
 |         kar_beig = 
 |             alga = 
 |          iesauka = 
<!------ Izglītība ------>
 |       vidusskola = ''Lincoln High School<br />Oak Hill Academy''
 |          koledža = 
 |       augstskola = 
 |     universitāte = ''Butler Community''
<!------ Kluba informācija ------>
 |              kom = [[Sanantonio "Spurs"]]
 |           numurs = 
 |            amats = 
 |             līga = [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]
<!------ Drafts ------>
 |          b_klubs = 
 |           drafts = 43., otrā kārta
 |          dr_gads = [[1997. gada NBA drafts|1997]]
 |          dr_līga = [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]
 |           dr_kom = [[Fīniksas "Suns"]]
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |         kl_sez 1 = 2000—2001
 |          klubs 1 = [[Ņūdžersijas "Nets"]]
 |         kl_sez 2 = 2001—2003
 |          klubs 2 = [[Sanantonio "Spurs"]]
 |         kl_sez 3 = 2003—2004
 |          klubs 3 = [[Atlantas "Hawks"]]
 |         kl_sez 4 = 2004—2007
 |          klubs 4 = [[Indiānas "Pacers"]]
 |         kl_sez 5 = 2007—2009
 |          klubs 5 = [[Goldensteitas "Warriors"]]
 |         kl_sez 6 = 2009—2011
 |          klubs 6 = [[Šarlotas "Bobcats"]]
 |         kl_sez 7 = 2011—2012
 |          klubs 7 = [[Milvoki "Bucks"]]
 |         kl_sez 8 = 2012—''pašlaik''
 |          klubs 8 = [[Sanantonio "Spurs"]]
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |       taut_sez 1 = 
 |           taut 1 = 
<!------ Trenera karjera ------>
 |   tr_klubs_sez 1 = 
 |       tr_klubs 1 = 
 |   tr_klubs_sez 2 = 
 |       tr_klubs 2 = 
<!------ Papildinformācija ------>
 |             balv = 
 |       sasniegumi = 
* [[NBA čempioni|NBA čempions]] (2003)
 |           aģenti = 
 |            slavz = 
 |          dzimums = 
 |        atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |    rādīt_medaļas = 
 |      headercolor = 
 |   medaltemplates = 
}}
'''Stīvens Džese Džeksons''' ({{val|en|Stephen Jesse Jackson}}: dzimis {{dat|1978|4|4}} [[Portartūra (Teksasa)|Portartūrā]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir profesionāls amerikāņu [[basketbolists]], spēlē [[Uzbrūkošais aizsargs|uzbrūkošā aizsarga]] un [[Vieglais uzbrucējs|vieglā uzbrucēja]] pozīcijās. Pašlaik (2013) pārstāv [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] klubu [[Sanantonio "Spurs"]]. [[1997. gada NBA drafts|1997. gada NBA draftā]] viņu izraudzījās [[Fīniksas "Suns"]] otrajā kārtā ar kopējo 43. kārtas numuru.

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =  
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec = 
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                = 
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               = 
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes. 

{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Voleri
|attels             = 
|paraksts           = [[Daugava]]s piestātne, [[2005. gads|2005]]. gads.
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Krēmeri]]<br />[[Lejas Podrags]]
|platiba            = 5,315 km²
|iedzivotaju_skaits = 299 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = 
|udenstilpnes       = 
|parki              = 
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|54}}
|trolejbuss         = 
|tramvajs           = 
|mikroautobuss      = 
|cits               = 
|pasta_indekss      = LV-1007
|areja_saite        = 
}}

{{BioTakso infokaste
|         binomial = Tracheophyta
|           autors = [[Edmund Ware Sinnott|Sinnott]], 1935
|           attēls = Taro leaf underside, backlit by sun - edit.jpg
|    att_nosaukums = [[Kolokāzija]]s lapa
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Embryophyte
|   apakšvalsts_lv = Augstākie augi
|       nodalījums = Tracheophyta
|    nodalījums_lv = Vaskulārie augi
|       iedalījums = 
* [[staipekņi]]
* [[paparžaugi]]
* [[kailsēkļi]]
* [[segsēkļi]]
|      kategorijas = nē
}}

'''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 79.66
| motto = 
| established_title = Dibināta
| image_shield = Coat of arms of Doetinchem.svg
| image_skyline = Doetinchem, Sint Catharinakerk RM13084 in straatzicht foto7 2012-07-22 14.54.jpg
| image = 
| latNS = N
| latm = 58
| lats = 00
| latd = 51
| longEW = E
| longd = 6
| longm = 18
| longs = 00
| leader_name = 
| leader_title = 
| website = {{url|https://www.doetinchem.nl/}}
| established_date = [[1236]]. gadā
| elevation_m = 
| subdivision_name2 = 
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 57555
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Gelderlande]]
| native_name = ''Doetinchem''
| name = Dūtinhema
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 = 
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Doetinchem.svg
}}'''Dūtinhema''' ({{Val|nl|Doetinchem}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Gelderlande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 57 555 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[De Graafschap]]''.

{{Uzņēmuma infokaste v2|foundation=1945. gadā|defunct=1992. gadā|logo=RMIF logo.png|homepage=http://rmif.lv/|location_city={{vieta|Latvija|Rīga}}|type=Valsts uzņēmums|industry=ražošana|production=[[mūzikas instrumenti]]|products=[[Klavieres]], pianīnas, flīģeļi, [[sitamie instrumenti]], elektriskās ērģeles, elektriskie mūzikas instrumenti, pastiprinātājakustiskās iekārtas, sintezatori, [[koncertkokles]], [[ksilofoni]] u.c.}}
 4]]
'''Rīgas mūzikas instrumentu fabrika (RMIF)''' bija lielākā elektronisko mūzikas instrumentu rūpnīca bijušajā [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Rūpnīca atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 250, bet tās filiāle — [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] ([[Prūšu iela (Rīga)|Prūšu ielā]] 4). Bez elektroniskajiem mūzikas instrumentiem tur tika ražotas arī mehāniskās [[klavieres]], [[koncertkokles]] u.c. "RMIF" sintezatori savulaik bija populāri austrumu bloka valstīs.<ref name=":0">[[Pēteris Jērāns]] (redaktors). ''Rīga: enciklopēdija''. Rīga : [[Galvenā enciklopēdiju redakcija]], 1988. 482.—483. lpp.</ref> Mūsdienās fabrika ir nojaukta un fabrikas vietā ir uzbūvētas modernas daudzdzīvokļu mājas. 

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO<sub>4</sub>
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās 
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml <br />(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO<sub>4</sub>) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO<sub>4</sub> - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO<sub>4</sub>·0,5H<sub>2</sub>O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO<sub>4</sub>·2H<sub>2</sub>O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Vālserbergs
| Photo                = Ac_vaalserberg.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             = 
| karte                = Nīderlande#Eiropa
|reljefs = yes
| alt = 
| paraksta_izvietojums = right
| latd=50.754722|latNS=N
| longd=6.020833|longEW=E
| Augstums         = 322,4
| Relatīvais_augstums  = 
| Atrašanās vieta  = {{NED}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      =
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}

[[Kategorija:Krievijas cilvēki]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

{{Filozofa infokaste
|               krāsa = 
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns 
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg 
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt = 
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt = 
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10 
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|             dzimums = V
|              vecāki = 
|               brāļi = 
|               māsas = 
|        dzīvesbiedrs = 
|               bērni = 
|            paraksts = 
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =  
|          alma_mater = 
|           skolotājs = 
|           skolnieks = 
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis = 
|               darbi = 
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas = 
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

'''Nosēšanās''' ir lidojuma noslēguma posms, kad lidojošs [[dzīvnieki|dzīvnieks]], [[lidaparāts]] ([[gaisa kuģis]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.riga-airport.com/lv/main/par-lidostu/aviacijas-termini?print=1 |title=Aviācijas termini |access-date={{dat|2017|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180730143953/http://www.riga-airport.com/lv/main/par-lidostu/aviacijas-termini?print=1 |archivedate={{dat|2018|07|30||bez}} }}</ref>) vai kosmiskais [[nolaižamais aparāts]] atgriežas uz zemes. Lidojoša objekta nosēšanos [[Ūdens|ūdenī]] [[angļu valoda|angļu valodā]] dažkārt mēdz dēvēt par ''alighting''. To mirkli nosēšanās laikā, kad gaisa kuģa [[ritenis|riteņi]] pieskaras zemei, sauc par [[piezemēšanās|piezemēšanos]].

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Sierra Leone''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Sjerraleones Republika
|            valsts_nosaukums = Sierra Leone
|               karoga_attēls = Flag of Sierra Leone.svg
|            karoga_nosaukums = Sjerraleones karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Sierra Leone.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Sjerraleones ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto = 
|                valsts_himna = ''[[High We Exalt Thee, Realm of the Free]]''
|               kartes_attēls = Location_Sierra_Leone_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Sjerraleones atrašanās vieta Rietumāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Frītauna]]
| latd= 8 | latm= 29 | latNS= N | longd= 13 | longm= 14 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas = 
|        etniskās_grupas_gads = 
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Sjerraleones prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Julius Maada Bio]]
|       valsts_galvas_tituls2 = 
[[Sjerraleones vicerezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = 
[[Mohamed Juldeh Jalloh]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Francijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 =
[[Jacob Jusu Saffa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Sjerraleones vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = 
|                    dibināta = 
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1961|4|27}}
|       neatkarības_notikums2 = republika deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1971|4|19}}
|                 platība_km2 = 71,740
|               platība_rangs = 119.
|              procenti_ūdens = 1,1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013. gadā
|          iedzīvotāju_skaits =  6 190 280 
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 79,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 114.
|                     IKP_PPP = 8,276 miljardi USD
|                IKP_PPP_gads = 2012
|               IKP_PPP_rangs = 
|          IKP_PPP_per_capita = 1344 USD
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,365 <font color=red>zems</font>
|                   HDI_rangs = 180.
|                        Gini = 
|                   Gini_gads = 
|             Gini_kategorija = 
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[Sjerraleones leone]]
|                valūtas_kods = SLL
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = 
|              utc_offset_DST = 
|                      domēns = [[.sl]]
|              tālsarunu_kods = 232
|                iso_kods_num = 694
|              iso_kods_alfa2 = SL
|              iso_kods_alfa3 = SLE
|                    piezīmes = 
|                    piezīme1 = 
|                    piezīme2 = 
}}
'''Sjerraleone''', oficiāli '''Sjerraleones Republika''', ir suverēna valsts [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]. Tā robežojas ar [[Gvineja|Gvineju]] ziemeļos, [[Libērija|Libēriju]] dienvidos, bet no rietumiem to apskalo [[Atlantijas okeāns]]. Valsts platība ir 71,740 km<sup>2</sup>. Tā ir iedalīta četros reģionos: Ziemeļu provincē, Austrumu provincē, Dienvidu provincē un Rietumu apgabalā, kas ir iedalīti 14 mazākos rajonos. Kopējais iedzīvotāju skaits valstī 2016. gadā bija aptuveni 6 726 458.<ref name="worldometers">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/sierra-leone-population/|title=Sierra Leone Population|date=2017 |accessdate=19 June 2017 |publisher=worldometers}}</ref>

{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

'''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref> 

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Fenantrēna struktūrformula ar atomu numerāciju<br /> <br />Fenantrēna molekulas modelis
|citi nosaukumi=
|CAS numurs=85-01-8
|ķīmiskā formula=C<sub>14</sub>H<sub>10</sub>
|molmasa=178,23 g 
|blīvums=1,18 g
|kušanas temperatūra=374 K (101&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=605 K (332,6&nbsp;°C)
|šķīdība ūdenī=1,6 mg/L
}}

[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Literatūra]]
[[Kategorija:Literatūra]]

{{Commonscat|Romanization}}

{{Senvietas infokaste
| name           = Riekstu kalns
| alternate_name = 
| image          = Riekstu kalns2.JPG
| image_size     = 250px
| caption        = Riekstu kalns ar aizsargsienas paliekām.
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.31372 |latNS=N
| longd=25.26867 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
| type           = 
| part_of        = 
| length         = 
| width          = 
| area           = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = 
| excavations    = -
| archaeologists = 
| condition      = 
| ownership      = 
| management     = 
| public_access  = 
| website        = 
| notes          = 
| embedded       = 
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Riekstu kalns - pilskalns
|      numurs = 393
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Mašīnas]]
[[Kategorija:Darbarīki]]
[[Kategorija:Mājas]]

{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               = 
| image_size               = 
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              = 
| map_alt                  = 
| map_size                 = 
| latd  = 44.8411  | latNS  = 
| longd = 5.9758 | longEW = 
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     = 
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            = 
| cause                    = 
| first reporter           = 
| filmed by                = 
| participants             = 
| outcome                  = 
| reported injuries        = 
| reported death(s)        = 
| reported missing         = 
| reported property damage = 
| burial                   = 
| inquiries                = 
| coroner                  = 
| suspects                 = 
| charges                  = 
| verdict                  = 
| convictions              = 
| publication bans         = 
| litigation               = 
| awards                   = 
| url                      = 
| website                  = 
| notes                    = 
}}

'''Vorobjevīts''' ir sārts [[minerāls|minerāla]] – [[berils|berila]] paveids. Pārpratuma pēc tagad termins "vorobjevīts" apzīmē to pašu berila paveidu, ko apzīmē termins "[[morganīts]]". Dzidri vorobjevīta kristāli ir pieprasīti dārgakmeņi.

'''Karbīdi''' ir [[Elementu periodiskā tabula|elementu]] [[binārie savienojumi]] ar [[ogleklis|oglekli]]. Pie karbīdiem pieskaita tādu elementu savienojumus, kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par oglekli. Karbīdus iegūst, reaģējot attiecīgajam elementam vai tā [[oksīds|oksīdam]] ar oglekli augstās [[temperatūra|temperatūrās]]. Aktīvu ([[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]]) metālu karbīdi var reaģēt ar [[ūdens|ūdeni]], veidojot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Pārejas metālu karbīdi ir ļoti cietas vielas. [[silīcijs|Silīcija]] karbīds ir cieta, elektrību vadoša viela, kuru lieto sildelementiem.

'''Flora''' (no {{val|la|flore}} — 'ziedēt') — vēsturiski izveidojies [[Augi|augu]] sugu kopums kādā noteiktā teritorijā.<ref>Latvijas padomju enciklopēdija. 3.sēj.Rīga, 1983.</ref> Nosaukums dots pēc [[Romiešu mitoloģija|romiešu]] puķu, pavasara un junības dievietes<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga, 1978</ref> [[Flora (mitoloģija)|Floras]] vārda.

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = [[Komodo varāns]] (''Varanus komodoensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|      binomial = Varanus <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Viktors Grose
|     vārds_orig = ''Victor Carl Grosse''
|         attēls = Viktor Grosse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1869
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Kurzemes guberņa]]<br>(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Šanhaja]], [[Ķīnas Republika (1912—1949)|Ķīnas Republika]]<br>(tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Ella Marija Elmerice fon Līvena
|          bērni = Elizabete Grose; Anna Anita Mulinga; [[Aristīds Grose]], Leo Grose
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

'''Melanēzija''' ({{val|el|μέλας}} — ‘melns’, {{val|el|νῆσος}} — ‘sala’) ir reģions [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] rietumu daļā. Melanēzija stiepjas no [[Polinēzija]]s līdz [[Arafuru jūra]]i, no [[Austrālija]]s līdz [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijai]]. Terminu pirmoreiz lietoja [[Dimons D'Irvils]] [[1832]]. gadā, lai apzīmētu reģionu, kas etniski un ģeogrāfiski atšķiras no Polinēzijas un Mikronēzijas. Melanēziešiem raksturīga tumša ādas krāsa.

{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Нохчийн Республик Ичкери<br />''Nóxçiyn Respublik Içkeri''
|nosaukums_latv_val  = Čečenijas Republika (1991–1994)<br />Ičkērijas Čečenu Republika (1994–2000)
|sugasvārds          = Ičkērija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Austrumeiropa
|valsts              = Čečenija
|laikmets            = PSRS sabrukums
|statuss             = [[Starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|Daļēji atzīta valsts]]<br />Trimdas valdība (kopš 2000. gada)
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī 
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[pusprezidentāla republika]] (1991–1996)<br />[[Islāma republika]]<ref>https://web.archive.org/web/20160310132322/http://zhaina.com/history/261-konstitucija-chechenskojj-respubliki.html</ref> (1996–2000)
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās 
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1991
|gads_beigas         = 2000
|
|year_exile_start    = 2000
|year_exile_end      = 
|
|event_start         = Pasludināta republika
|date_start          = {{dat|1991|6|8||bez}}
|event_end           = Pasludināts [[Kaukāza emirāts]]
|date_end            = {{dat|2007|10|27||bez}}
|
|event1              = Pasludināta neatkarība
|date_event1         = {{dat|1991|11|1||bez}}
|event2              = Sākas [[Pirmais Čečenijas karš]]
|date_event2         = {{dat|1994|12|11||bez}}
|event3              = Sākas [[Otrais Čečenijas karš]]
|date_event3         = {{dat|1999|8|26||bez}}
|event4              = Groznijas krišana
|date_event4         = {{dat|2000|2|6||bez}}
|
|event_pre           = 
|date_pre            = 
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before 
                             after "event_end"--->
|date_post           = 
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to 
       s5 --->
|p1                  = Čečenijas-Ingušijas APSR
|flag_p1             = Flag_of_the_Chechen-Ingush_ASSR.svg
|image_p1            = 
|p2                  = 
|flag_p2             = 
|p3                  = 
|flag_p3             = 
|p4                  = 
|flag_p4             = 
|p5                  = 
|flag_p5             = 
|s1                  = Čečenija
|flag_s1             = Flag_of_the_Chechen_Republic.svg
|image_s1            = 
|s2                  = Kaukāza emirāts
|flag_s2             = Flag_of_the_Islamic_Jamaat_of_Ichkeria.svg
|s3                  = 
|flag_s3             = 
|s4                  = 
|flag_s4             = 
|s5                  = 
|flag_s5             = 
|
|image_flag          = Flag_of_Chechen_Republic_of_Ichkeria.svg
|flag                = Ičkērijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat_of_arms_of_the_Chechen_Republic_of_Ichkeria.svg

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cilvēka dusmas
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|104 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2976809729/?ref_=bo_we_table_1|title=
Wrath of Man (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| ilgums = 119 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|4|22}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Lionsgate]]''
* ''Metro-Goldwyn-Mayer''
* ''Miramax''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Miramax]]''
| operators = 
| oriģinālnos = ''Wrath of Man''
| mūzika = 
| aktieri = * [[Džeisons Steitems]]
* [[Holts Makalanijs]]
* [[Džefrijs Donovans]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Lass Alonso]]
* [[Rauls Kastiljo]]
* [[Deobijs Opareijs]]
* [[Edijs Mārsans]]
* [[Skots Īstvuds]]
| scenārijs = * Gajs Ričijs
* Aivans Atkinsons
* [[Mārns Deiviss]]
| producents = * Gajs Ričijs
* [[Aivans Atkinsons]]
* [[Bils Bloks]]
| režisors = [[Gajs Ričijs]]
| žanrs = trilleris
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls =  Wrath-of-man.jpg
| imdb = 
}}'''"Cilvēka dusmas"''' ({{Val|en|Wrath of Man}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] asa sižeta filma, kuras režisors un viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Gajs Ričijs]]. Filmā galveno lomu atveido [[Džeisons Steitems]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada Francijas filmu ''[[Le Convoyeur]]''.

'''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

[[Kategorija:Informātika]]
[[Kategorija:Datu pārvaldība]]

'''Naturālais logaritms''' ir logaritms, kura bāze ir skaitlis <math>\ e</math>, <math>e=2,7182818...\,</math>. Naturālo logaritmu no skaitļa <math>\ x</math> apzīmē ar <math>\ \ln x</math>. Līdz ar to <math> \log_e x = \ln x\,</math>. Vienkārši runājot, <math>\ \ln x</math> ir kāpinātājs, kurā kāpinot skaitli ''e'', iegūtu skaitli ''x''.<br />
Ir pareizas šādas vienādības:<br />

{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Nikolajs Malta
|     vārds_orig = 
|         attēls = Nikolajs Malta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad [[Jēkabpils]], {{LAT}})
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Štolcenava (tagad [[Lejassaksija]]s zeme {{GER}})
|   dzīves_vieta = 
|        tautība = [[Latvietis]]
|         vecāki = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas =[[Rīga]]
|     alma_mater =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =
}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Jūlijs fon Ekards
|     vārds_orig = 
|         attēls = Jūlijs fon Ekards.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Veimāra]], {{flag|Vācijas impērija}}<br />(tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = Jūlijs fon Ekards, Elizabete fon Lenca
|          brāļi = Johans, Vilhelms, Johans Reinholds 
|          māsas = Elizabete, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Izabella 
|          bērni = Heinrihs, Fēlikss, Šarlote
|       paraksts = 
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = publicists, ierēdnis, diplomāts
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]] 
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = ''Juri Samarins Anklage gegen die Ostseeprovinzen Russlands''
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]] 
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}
'''Jūlijs fon Ekards''' ({{val|de|Julius Albert Wilhelm von Eckardt}}, 1836—1908) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] žurnālists un diplomāts. Pazīstams ar saviem rakstiem pret [[Krievijas impērija]]s politiku [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] un par [[latvieši|latviešu]] [[pārvācošana|pārvācošanu]].

]]

[[Kategorija:Zīdītāji]]

[[Kategorija:Matemātika]]
[[Kategorija:Elektrodinamika]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpnieki
| attēls                   =  Matchstick Men.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Matchstick Men''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = 
* [[Stīvs Stārkijs]]
* [[Šons Beilijs]]
* [[Džeks Rapke]]
* Ridlijs Skots
* [[Teds Grifins]]
| scenārija autors         = 
* [[Nikolass Grifins]]
* Teds Grifins
| galvenajās lomās         = 
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Elisona Lomena]]
* [[Brūss Makdžils]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[ImageMovers]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Saturn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2003|9|12|ASV|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/matchstick-men-2003-0|title=Matchstick Men|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = 
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|62 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0325805/?ref_=bo_se_r_1|title=Matchstick Men|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|65,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Krāpnieki"''' ({{val|en|Matchstick Men}}) ir 2003. gada kriminālkomēdija, kas balstīta uz Ērika Garsijas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Sems Rokvels]], [[Elisona Lomena]] un [[Brūss Makdžils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Vaiņodes Svētā Krusta Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10958175
| date           = 
| author         = J. Sedols
| permission     = 
| other_versions = 
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ērina Brokoviča
| attēls                   = Erin Brockovich (film poster).jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Erin Brockovich''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = 
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Denijs DeVito]]
| scenārija autors         = [[Sjūzana Grānta]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Alberts Finijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Ārons Ekharts]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Jersey Films]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|3|17||bez}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/erin-brockovich-2000|title=Erin Brockovich|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]52 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=erinbrockovich.htm|title=Erin Brockovich (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]256,3 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Ērina Brokoviča"''' ({{val|en|Erin Brockovich}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Alberts Finijs]], [[Džūlija Robertsa]] un [[Ārons Ekharts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|3|17||bez}}. Filma tika nominēta piecām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], no kurām saņēma vienu — Džūlija Robertsa saņēma balvu "Labākā aktrise galvenajā lomā".

{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Nigeria|Nigērija}}

{{Commonscat|Buildings in Ireland|Celtnes un būves Īrijā}}

{{ezera infokaste
|ezers=Enrikiljo ezers
|attēls=07-05-11LagoEnriquilloDR.jpg
|paraksts=Enrikiljo ezera ainava
|karte=Lake enriquillo.jpg
|kartes_paraksts=Enrikiljo ezers no komosa, 1993. gada septembris
| map = Dominikāna
| plat_d=18 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=71 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{DOM}}
|platība=265
|garums=35
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=24
|tilpums=
|augstums_vjl=-44
|izteka=Nav
|baseins=
|valstis=[[Dominikāna]]
|salas=3
|pilsētas=
}}
'''Enrikiljo ezers''' ({{val|es|Lago Enriquillo}}) ir lielākais [[ezers]] [[Dominikāna|Dominikānas Republikā]], [[sālsezers]].

" (18. gadsimta [[Džozefs Raits|Džozefa Raita]] glezna)]]
'''Filozofu akmens''' ({{val|la|lapis philosophorum}}) ir noslēpumaina viela, kas pēc [[alķīmija|alķīmiķu]] domām ir spējīga [[parastie metāli|parastos metālus]] (piemēram, [[Dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]]) pārvērst [[zelts|zeltā]] vai [[sudrabs|sudrabā]]. Filozofu akmens arī tiek saukts par [[dzīvības eliksīrs|dzīvības eliksīru]], kas spētu dot cilvēkam [[nemirstīgums|nemirstīgumu]] vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

'''5. februāris''' ir gada 36. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 329 (330 garajā gadā) dienas.

{{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Panātru rinda|suga_lv=Krasta veronika|suga=Veronica teucrium|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Veronica teucrium<small> L.</small>|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Veronica teucrium.JPG|kategorijas=nē}}'''Krasta veronika''' (''Veronica teucrium'') ir [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], neiekļaujot kontinenta [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] un [[Rietumeiropa|rietumu]] daļu. [[Latvija|Latvijā]] krasta veronika ir sastopama bieži, tomēr nevienmērīgi — visbiežāk upju ielejās un valsts austrumu daļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-teucrium-l/|title=krasta veronika - Veronica teucrium L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-20}}</ref>

{{cita nozīme|aktivitātēm|žurnālu|Sports (žurnāls)}}

'''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kurts Kobeins
|Attēls = Nirvana around 1992.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts = Kurts Kobeins [[1992]]. gadā.
|Fons = solists
|Dzimis = {{Dat|1967|2|20}}
|Miris = {{miršanas datums un vecums|1994|4|5|1967|2|20}}
|Vieta_dz =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Vieta_mr =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]<br />[[grandžmūzika]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = [[1987]]—[[1994]]
|Izdevējkompānija = ''[[Sub Pop]]'', ''[[Geffen Records|DGC/Geffen]]''
|Mlapa = 
|Dzimums = V
|Paraksts = Firma de Kurt Cobain.svg
}}

== Kalendārs ==
{{Pg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

{{Ezera infokaste
| ezers        = Dubinska dīķis
| attēls       = Dubinskis pond (2).jpg
| paraksts     = 
| vieta        = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
| map          = Latvija
| plat_d= 57 | plat_m= 18 | plat_s= 27 | plat_NS=N 
| gar_d= 25 | gar_m= 16 | gar_s= 12 | gar_EW=E
| platība      = 
| platība_ha   = 0,4
| garums       = 
| platums      = 
| Vid_dziļums  = 
| Max_dziļums  = 
| tilpums      = 
| tilpums_m3   = 
| augstums_vjl = 
| izteka       = [[Pirtsupīte]]
| baseins      = 
| lielbaseins  = [[Gauja]]s
| debits       = 
| valstis      = 
| salas        = 1
| pilsētas     = 
| citas_daļas  = 
}}
'''Dubinska dīķis''' (arī '''Dubinskas dīķis''') ir mākslīgi veidota ūdenstilpe [[Cēsu novads|Cēsīs]]. 
Ūdenstilpei ir caurteces tipa hidroloģiskais režīms, no dīķa iztek [[Pirtsupīte]], kas ietek [[Gauja]]s pietekā [[Siļķupīte|Siļķupītē]]. Abos dīķos ir labi saglabājušās hidrotehniskās būves.<ref name="ezeri" /> Dubinska dīķī ir atļauts makšķerēt un zvejot, bet aizliegts peldēties un peldināt dzīvniekus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Ierobežota makšķerēšana Cēsu parku dīķos|url=http://www.cesis.lv/lv/sakums/aktualitates/pasvaldiba/ierobezota-makskeresana-cesu-parku-dikos|website=cesis.lv|publisher=Cēsu novada pašvaldība|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|date={{dat|2015|9|8||bez}}}}</ref>
 
== Vēsture ==
Izveidots kā [[Dubinska muiža]]s ({{val|de|Dubinsky}}) [[ūdensdzirnavas|dzirnavu dīķis]], dzirnavu enerģija izmantota ādu apstrādāšanai. 1927. gadā muižas ēku vietā [[Cēsu alus darītava]]s īpašnieks uzbūvēja savrupmāju, kurā [[Latvijas PSR]] laikā ierīkoja mazbērnu novietni.<ref>{{laikraksta atsauce|title=Dubinskas dīķis|journal=Druva|date={{dat|2007|11|17||bez}}|url=http://edruva.lv/dubinskas-dikis/|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|archive-date={{dat|2021|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211208042405/http://edruva.lv/dubinskas-dikis/}}</ref> 

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Gentianales|sinonīmi=|ģints_lv=Kapmirtes|ģints=Vinca|dzimta_lv=Oleandru dzimta|dzimta=Apocynaceae|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=<i>Vinca difformis</i>|attēls=Vinca March 2014-1.jpg|kategorijas=nē|binomial=Vinca}}'''Kapmirtes''' ({{Val-la|Vinca}}) ir [[Oleandru dzimta|oleandru dzimtas]] augu ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Āfrika|Āfrikas]] ziemeļrietumos un [[Dienvidrietumāzija|Āzijas dienvidrietumos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://websites.rbge.org.uk/cgi-bin/nph-readbtree.pl/feout?FAMILY_XREF=&GENUS_XREF=Vinca&TAXON_NAME_XREF=&RANK=|title=Flora Europaea Search Results|website=websites.rbge.org.uk|access-date=2022-09-24}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=134598|title=Vinca in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-24}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Vinca|title=Genere Vinca - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-09-24}}</ref>

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Oto Blāti 
 |    vārds_orig = ''Bláthy Ottó Titusz''
 |        attēls = Blathy Otto.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = 
 |       dz_gads = 1860
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 11
 |      dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Tata|td=Ungārija}}
 |     m_dat_alt = 
 |        m_gads = 1939
 |     m_mēnesis = 9
 |       m_diena = 26
 |       m_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = 
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = elektrotehnikas inženieris, šaha problēmists
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = 
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = 
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = Bláthy signature.jpg
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}
'''Oto Tituss Blāti''' ({{val|hu|Bláthy Ottó Titusz}}; dzimis {{dat|1860|8|11}}, miris {{dat|1939|9|26}}) bija ungāru [[elektrotehnika]]s [[inženieris]] un [[šaha kompozīcija|šaha problēmists]].<ref>{{ŠE|38}}</ref>

{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Breds Pits
|vārds_orig               = ''Brad Pitt''
| attēls                  = Brad Pitt 2019 by Glenn Francis.jpg
| attēla izmērs           = 215px
| komentārs               = Breds Pits 2019. gadā
| dz. vārds               = Viljams Bredlijs Pits
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|18}}
| dz. vieta               = {{vieta|ASV|Oklahoma|Šonī}}
| miršanas datums         = 
| miršanas vieta          = 
| citi vārdi              = 
| nodarbošanās            = 
| darbības gadi           = 1987-pašlaik
| dzīvesbiedrs            = [[Dženifere Anistone]] (2000-2005)<br />[[Andželīna Džolija]]<br />(2005-2014 partnerattiecības;<br />precējušies 2014, šķiršanās procesā no 2016)
| mājaslapa
| akadēmijasbalva         = [[86. Kinoakadēmijas balva|2013]]: [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]] kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" <small>(kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])</small><br />2020: Labākais aktieris otrā plāna lomā ("[[Reiz Holivudā]]", 2019)
| BFTMAbalva              = Balva "Labākā filma" kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" <small>(kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])</small><br />Labākais aktieris otrā plāna lomā 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaglobusabalva       = Labākais aktieris otrā plāna lomā: 1995. gada filmā "[[12 pērtiķi]]" un 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]" 
| zeltaavenesbalva        = Sliktākais ekrāna pāris 1994 "[[Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas]]" <small>(kopā ar [[Toms Krūzs|Tomu Krūzu]])</small>
| apbalvojumi             = '''[[Saturna balva]]''' Labākais aktieris otrā plāna lomā 1995 "[[12 pērtiķi]]"<br />[[Venēcijas kinofestivāls|Volpi kauss "Labākais aktieris galvenajā lomā"]] 2007 "[[Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas]]"
| dzimums                 = V
}}

{{catmore}}
{{Commonscat|Performing arts|Skatuves māksla}}

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>10</sub>H<sub>14</sub>O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=236-238&nbsp;°C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C<sub>10</sub>H<sub>14</sub>O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

1573. gadā]]

{{Commonscat|Maps of South Korea}}

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| binomial = Ctenanthe
| attēls = Ctenanthe setosa 9zz.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = ''Ctenanthe setosa''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība = 
| izcelsmes_vieta = 
| iedalījums = 
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Ktenantes
| ģints = Ctenanthe
| autors = Eichler
}}'''Ktenantes''' (''Ctenanthe'') ir [[Marantu dzimta|marantu dzimtā]] klasificēta ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Centrālamerika|centrālajā]] un [[Dienvidamerika|dienvidu]] tropiskajā Amerikā,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30024856-2|title=Ctenanthe Eichler {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-27|language=en}}</ref> taču daudzas sugas tiek plaši audzētas kā [[Telpaugs|telpaugi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/6157442/zala-misterija|title=Zaļā mistērija|last=Skadiņa|first=Daiga|website=tvnet|access-date=27.12.2023|date=08.09.2005}}</ref>

'''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

'''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

{{cita nozīme|minerālu grupu|hlorpaskābes sāļiem|hlorīti (sāļi)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hlorīts
|attēls=
|att_paraksts = 
|klase=Silikātu grupa (filosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=(Mg,Fe)<sub>3</sub>(Si,Al)<sub>4</sub>O<sub>10</sub>(OH)<sub>2</sub>·(Mg,Fe)<sub>3</sub>(OH)<sub>6</sub>
|singonija=[[monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, reti dzeltens, sarkans vai balts.
|svītra=Balta
|habituss=Slāņaini veidojumi, zvīņaini agregāti, zvīņu inklūzijas.
|skaldnība=Ļoti pilnīga
|lūzums=Plātņains
|cietība=2–2,5
|spīdums=Stiklains, pērļains, matēts
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=1,57—1,67
|pleohroisms=
|blīvums=2,6—2,9
}}
'''Hlorīti''' (no {{val|el|χλωρός}} (''khlōrós'') — 'zaļš') ir [[Vizla|vizlveidīgu]] [[Minerāls|minerālu]] grupa [[Silikāti|silikātu]] klasē un [[filosilikāti|filosilikātu]] apakšklasē. Kristalizējas [[Monoklīnā singonija|monoklīnā singonijā]], tiem ir vizlveida [[skaldnība]] un zema [[cietība]]. Plānās hlorītu lapiņas ir lokanas, taču nav elastīgas (saglabājas salocītā stāvoklī).

s nocietinājumos]]
'''Drakona zobi''' ir [[piramīda]]s veida [[dzelzsbetons|dzelzsbetona]] konstrukcijas, kuras izmanto [[tanks|tanku]], kā arī citas tehnikas aizkavēšanai. Šādas aizsargbūves plaši izmantoja [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Par drakona zobiem sauca arī zemē ieraktas [[granīts|granīta]] bluķu virknes, kuras izmantoja [[Somija]] [[Ziemas karš|Ziemas kara]] laikā pret [[Padomju Savienība|PSRS]] tankiem.

s [[lietus mežs|lietus mežu]] biotops]]

[[Kategorija:Eiropa|Parlamenti]]
[[Kategorija:Parlamenti]]

{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">53</span>
| 
| 
| 
| 
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. janvāris|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">1</span><span style="color:white">0</span>
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. janvāris|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">2</span><span style="color:white">0</span>
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. janvāris|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">3</span><span style="color:white">0</span>
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. janvāris|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">4</span><span style="color:white">0</span>
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|<span style="color:red">30</span>]]
| [[31. janvāris|<span style="color:red">31</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">5</span><span style="color:white">0</span>
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. februāris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">6</span><span style="color:white">0</span>
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. februāris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">7</span><span style="color:white">0</span>
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. februāris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">8</span><span style="color:white">0</span>
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. februāris|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">9</span><span style="color:white">0</span>
| [[29. februāris|29]]
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">9</span>
| 
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. marts|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">10</span>
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. marts|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">11</span>
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. marts|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">12</span>
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. marts|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">13</span>
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
|
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">13</span>
| 
| 
| 
| 
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. aprīlis|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">14</span>
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. aprīlis|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">15</span>
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. aprīlis|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">16</span>
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. aprīlis|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">17</span>
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|<span style="color:red">30</span>]]
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">17</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. maijs|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">18</span>
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. maijs|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">19</span>
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. maijs|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">20</span>
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. maijs|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">21</span>
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. maijs|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">22</span>
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">22</span>
| 
| 
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. jūnijs|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">23</span>
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. jūnijs|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">24</span>
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. jūnijs|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">25</span>
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. jūnijs|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">26</span>
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
| 
| 
| 
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">26</span>
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. jūlijs|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">27</span>
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. jūlijs|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">28</span>
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. jūlijs|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">29</span>
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. jūlijs|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">30</span>
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|<span style="color:red">30</span>]]
| [[31. jūlijs|<span style="color:red">31</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">31</span>
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. augusts|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">32</span>
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. augusts|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">33</span>
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. augusts|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">34</span>
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. augusts|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">35</span>
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">35</span>
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. septembris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">36</span>
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. septembris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">37</span>
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. septembris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">38</span>
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. septembris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">39</span>
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">39</span>
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. oktobris|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">40</span>
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. oktobris|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">41</span>
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. oktobris|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">42</span>
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. oktobris|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">43</span>
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. oktobris|<span style="color:red">30</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">44</span>
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">44</span>
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. novembris|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">45</span>
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. novembris|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">46</span>
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. novembris|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">47</span>
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. novembris|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">48</span>
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">48</span>
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. decembris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">49</span>
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. decembris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">50</span>
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. decembris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">51</span>
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. decembris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">52</span>
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|<span style="color:red">31</span>]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

{{Tēla infokaste
| name          = Meistars
| color         = 
| series        = ''[[Doctor Who]]''
| image         = 
| caption       = 
| first         = ''Terror of the Autons'' ({{dat|1971|1|23|N|bez}})
| last          = 
| creator       = 
| portrayer     = 
| voice         = 
| lbl1          = 
| data1         = 
| lbl2          = 
| data2         = 
| lbl3          = 
| data3         = 
| nickname      = 
| alias         = 
| species       = Galifrejietis
| gender        = 
| occupation    = 
| title         = Laika pavēlnieks
| family        = 
| spouse        = 
| significantother = 
| children      = 
| relatives     = 
| religion      = 
| nationality   = 
| lbl21         = 
| data21        = 
| lbl22         = 
| data22        = 
| lbl23         = 
| data23        = 
| extra-hdr     = 
| lbl31         = 
| data31        = 
| lbl32         = 
| data32        = 
| lbl33         = 
| data33        = 
}}

rūda]]
 rūda]]
 rūda]]
'''Rūda''' ir [[derīgais izraktenis|derīgā izrakteņa]] veids, dabisks [[minerāls]], kas satur saimniecībā noderīgu materiālu izejvielas (piemēram, [[metāls|metālus]]) tādā [[koncentrācija|koncentrācijā]], kas padara šo izejvielu ieguvi ekonomiski pamatotu. Rūdai jāsatur materiālus, kas ir:
* vērtīgi;
* tādā koncentrācijā kas padara šo materiālu ieguvi, transportu un tālāko pārstrādi ienesīgu;
* iegūstami no rūdas ar pieejamām ekonomiski pamatotajām tehnoloģijām.
Rūdu atradnes ir tādas rūdu minerālu atradnes, kuru apguve ir ekonomiski pamatota. Rūdu minerālu atradnēs var atrasties arī tādi iežu masīvi, kas nav piemēroti derīgo izrakteņu ieguvei.

{{Commonscat|Exploration}}

{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Karīna Gleitnere
| attēls = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1988
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 5
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
| nodarbošanās = [[rakstniece]], [[zobārste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = 
| žanri = [[erotika]]
| temati = 
| lit virzieni = 
| zināmākie darbi = 
| alma_mater = [[Rīgas Stradiņa universitāte]]
| apbalvojumi = 
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}'''Karīna Gleitnere''', pazīstama arī kā '''Karīna Račko''' (dzimusi '''Karīna Kopmane''' 1988. gada 5. jūlijā [[Ventspils|Ventspilī]]), ir latviešu [[Erotiskā literatūra|erotisko romānu]] [[Autors|autore]] un [[zobārste]].

'''Algādzis''' bija [[muiža]]s [[strādnieks]], kas strādāja par noteiktu dienas vai nedēļas algu. Algādži (''medelinge'') parādās [[Vidzeme]]s muižu vēstures avotos, sākot ar [[14. gadsimts|14. gadsimtu]]. Par algādžiem gāja vaļinieki, iebūvieši un citi zemnieki, kam dzimtkungs atļāva iet peļņā. Pilsētās dzīvojošie algādži strādāja kā apkārtnes laukos, tā arī pilsētā, galvenokārt preču transportā un būvdarbos.

]]

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>4</sub>H<sub>9</sub>OH
|molmasa=74,12 
|blīvums=809,8 
|kušanas temperatūra=−89,5&nbsp;°C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73&nbsp;°C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C<sub>4</sub>H<sub>9</sub>OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

{{Commonscat|Volleyball players from Poland}}

[[Kategorija:Peroksīdi]]
[[Kategorija:Organiskās vielas]]

{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = 
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Get a Clue''
| attēls                   = getacluedvd.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Megija Grīnvalda]]
| producents               = [[Džosete Perota]]
| scenārija autors         = [[Alana Burdži Sanko]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Lindsija Loena]]
* [[Brenda Songa]]
* [[Bags Hols]]
* [[Īans Gomezs]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Flagstaff Pictures]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Disney Channel]]''
* ''[[Buena Vista Home Entertainment]]''
* ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|6|28||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-clue-1970|title=Get a Clue|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 11, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = 
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''''Get a Clue''''' ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Megija Grīnvalda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Brenda Songa]], [[Bags Hols]] un [[Īans Gomezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|28||bez}}.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kārlis Kristaps fon Līvens
|     vārds_orig = ''Carl Christoph von Lieven''
|         attēls = Lieven Karl Andreevich.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767 
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kijeva]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{UKR}}) 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1844 
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Balgales muiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}}) 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Otto Andreass Heinrihs fon Līvens, [[Šarlote Margareta fon Līvena|Šarlote Margareta]] (dzimusi Gaugrēbena)
|          brāļi = Frīdrihs Gustavs, [[Kristaps Heinrihs fon Līvens|Kristaps Heinrihs]], [[Johans Georgs fon Līvens|Johans Georgs]]
|          māsas = Katrīna, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Vilhelmīne [[Ostenzakeni|Ostenzakena]] (1778-1818), Katrīna fon Rēbindera (mirusi 1821)
|          bērni = Aleksandrs Frīdrihs (1801–1880)
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = jā 
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Kristaps fon Līvens''' ({{val|de|Carl Christoph von Lieven}}, 1767—1844) bija  [[Krievijas impērija]]s armijas infantērijas [[ģenerālis]] un izglītības darbinieks. Tērbatas mācību apgabala kurators (1817—1828), Krievijas impērijas Tautas izglītības ministrs (1828—1833).
Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em. 

{{Baitu skaits}}
'''Terabaits''' ir [[informācija]]s mērvienība, kas atbilst 1 000 000 000 000 jeb 10<sup>12</sup> [[baits|baitiem]] jeb 1 000 000 [[megabaits|megabaitiem]] (saskaņā ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmu). Pēc binārās aritmētikas principiem terabaits vienāds ar 2<sup>40</sup> jeb 1 099 511 627 776 baitiem (šo lielumu ieteikts dēvēt par ''tebibaitu''). Terabaitu saīsināti apzīmē ar '''TB''', tebibaitu - ar '''TiB'''.

'''Īkšķis''' ({{val-la|pollex}}, ''digitus primus'') ir pirmais no [[rokas pirksti]]em. Atšķirībā no citiem pirkstiem, kurus veido trīs [[falanga (anatomija)|falangas]], īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Īkšķis ļauj satvert dažādus [[priekšmetus]], jo to var nostatīt pretim pārējiem pirkstiem.

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Katrīna Mediči
| vārds_orģ           = ''Catherine de' Medici''
| attēls              = Catherine de Médicis - entourage de François Clouet.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = Katrīna Mediči 1560. gada [[Fransuā Kluē]] gleznā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francija]]s karaliene konsorte
| term_sākums         = {{dat|1547|3|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|1559|7|10|N}}
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1519|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1589|1|5|1519|4|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Bluā pils}}
| apglabāts           = 
| tautība             = 
| partija             = 
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = [[Anrī II]]
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = 
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Katrīna Marija Romula di Lorenco de Mediči''' ({{val|it|Caterina Maria Romula di Lorenzo de' Medici}}, dzimusi {{dat|1519|4|13}}; mirusi {{dat|1589|1|5}}) bija [[Francija]]s karaliene konsorte laikā no 1547. līdz 1559. gadam kā [[Francijas karalis|karaļa]] [[Anrī II]] sieva un reģente mazgadīgā dēla [[Fransuā II]] valdīšanas laikā pēc Anrī II nāves.

[[Kategorija:Kūkova]]

'''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

[[File:Nasmir Tour and Travel Agency.jpg|thumb|Ceļojumu aģentūra]]

{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls = <br />Skābekļa difluorīda molekulas modelis<br /><br />Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi = 
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF<sub>2</sub>
|                molmasa = 53.996 
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8&nbsp;°C
|   viršanas temperatūra = -144,75&nbsp;°C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0&nbsp;°C)
| izoelektriskais punkts = 
|                   citi = 
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref> 

'''Absolūtā nulle''' ir [[temperatūra]], pie kuras apstājas pilnīgi visa [[siltumkustība]]. Tā ir zemākā temperatūra, ko varētu iegūt jebkurā makroskopiskā sistēmā. Absolūtā nulle atbilst {{nobr|0 [[Kelvins|K]]}} vai apmēram {{nobr|−273 [[Celsija grāds|°C]]}} ({{nobr|−273,15 °C}} jeb {{nobr|−459,67 [[Fārenheita grāds|°F]]}}). Šo temperatūru sasniegt nav iespējams, taču tai var tuvoties. Speciāli aprīkotās laboratorijās ir iespējams iegūt temperatūru, kas ir ļoti tuva absolūtajai nullei.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 61.83
| subdivision_name2 = 
| population_total = 80683
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Overeisela]]
| subdivision_type = Valsts
| official_name = ''Hengelo''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 = 
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| name = Hengelo
| elevation_m = 
| latd = 52
| established_date = 
| established_title = 
| image_shield = Hengelo, Overijssel wapen.svg
| image_skyline = Twentekanaal Hengelo 2.jpg
| image = 
| latNS = N
| latm = 15
| motto = 
| lats = 55
| longEW = E
| longd = 6
| longm = 47
| longs = 35
| leader_name = 
| leader_title = 
| website = {{url|https://www.hengelo.nl}}
| image_flag = Flag of Hengelo, Overijssel.svg
}}
'''Hengelo''' ({{Val|nl|Hengelo}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Overeisela]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 80 683 iedzīvotāji.

[[Kategorija:Polārstacijas]]

{{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_pollachius_aquarium.jpg
| att_nosaukums = [[Pollaks]] (''Pollachius pollachius'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta   
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|      binomial = Pollachius <small>([[Sven Nilsson|Nilsson]], 1832)</small>
|   kategorijas = nē
}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Oskars Vailds
|     vārds_orig = ''Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde''
|         attēls = Oscar Wilde portrait by Napoleon Sarony - albumen.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Dublina]],  [[Īrija]]
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}} 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = īrs
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        periods = [[Viktoriānisms]]
|          žanri = 
|         temati =
|   lit virzieni = [[Dekadence (māksla)|Dekadence]]
|slavenākie darbi = ''Doriana Greja Ģīmetne'', ''Salome''.
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]], Magdalēnas koledža.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

ar četriem ravelīniem]]
'''Ravelīns''' ({{val|la|ravelere}} — 'atdalīt') ir trīsstūrveida [[nocietinājums]], kas atrodas [[kurtīne]]s priekšā, [[aizsarggrāvis|aizsarggrāvja]] priekšpusē pa vidu starp [[bastions|bastioniem]]. Tika izmantots, lai ar uguni atbalstītu bastionus un aizsargātu pieejas [[cietoksnis|cietoksnim]].

{{Personas infokaste
|          vārds = Jeļena Blavatska
|     vārds_orig = Елена Петровна Блаватская
|         attēls = Helena Petrovna Blavatsky.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Jeļena Blavatska, 1877. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dņipro|Jekaterinoslava]], [[Krievijas impērija]]<br>(Dņipro, {{UKR}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{RUS}}<br>{{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece, [[ezotērija|ezotēriķe]]
|        dzimums = S
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Nikifors Blavatskis, Mihaels Betanelli
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}

s dialektu izplatība (pēc Otrā pasaules kara)]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sieviešu valstībā
| attēls                   = In the land of women.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In the Land of Women''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Kasdans]]
| producents               = 
* [[Deivids Kanters]]
* [[Barbara Kellija]]
* [[Stīvs Golins]]
| scenārija autors         = Džons Kasdans
| galvenajās lomās         = 
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mega Raiena]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|4|20||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/land-women-2007|title=In the Land of Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthelandofwomen.htm|title=In the Land of Women (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Sieviešu valstībā"''' ({{val|en|In the Land of Women}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Broudijs]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Mega Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|20||bez}}.

{{Navbox Musical Artist
| bodyclass = hlist
| name = Silbermond
| title = [[Silbermond]]
| background = group_or_band
| above  = 
* [[Stefānija Klosa]] 
* Andreass Novāks 
* Johannes Štolle 
* Tomass Štolle

{{Organizācijas infokaste
| name         = Global Biodiversity Information Facility
| image        = GBIF-2015-full-stacked.png
| size         = 
| motto        = 
| type         = Bioloģisko datu bāze,<br> starptautiska organizācija
| formation    = 2001
| headquarters = [[Kopenhāgena]], [[Dānija]]
| membership   = 
| leader_title = 
| leader_name  = 
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [https://www.gbif.org/ gbif.org]
}}

'''Anods''' (no {{Val-el|ἄνοδος}}, anodos — ‘augšupceļš’) ir dažādu elektrisku ierīču pozitīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar pozitīvu potenciālu attiecībā pret [[katods|katodu]] - otru polu.
 anods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) anods ir pozitīvais elektrods, uz tā notiek [[oksidēšanās]].

'''Halls''' var būt personas uzvārds:
* [[Bobijs Halls]] (''Bobby Hull''), kanādiešu hokejists;
* [[Brets Halls]] (''Brett Hull''), kanādiešu hokejists;
* [[Deniss Halls]] (''Dennis "William" Hull''), kanādiešu hokejists;
* [[Kordels Halls]] (''Cordell Hull''), ASV politiķis.

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]<br />([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)<br />[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           = 
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     = 
| vicepremjers3       = 
| vietnieks3          = 
| prezidents3         = 
| premjers3           = 
| priekštecis3        = 
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           = 
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          = 
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā. 

'''Jonizētais ūdeņraža mākonis''' jeb tā sauktais '''H II reģions''' ir karstas [[gāze]]s un [[plazma]]s mākonis, kurā atrodas liels skaits [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomu]] [[jonizācija|jonizētā]] stāvoklī. Šādā mākonī "dzimst" jaunas zilgani baltas [[zvaigzne]]s, kuras izstaro [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]], kas jonizē apkārt esošās ūdeņraža [[molekula]]s. Jonizētā ūdeņraža mākoņa temperatūra ir ~ 7000 līdz 9000 [[kelvins|K]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=%C5%ABde%C5%86ra%C5%BEa%20m%C4%81konis&id=785722&&g=1 Letonika.lv (jonizētais ūdeņraža mākonis)]</ref>

'''Aleksandra II tiesu reforma''' tika izstrādāta no 1861. līdz 1863. gadam, apstiprināta 1864. gadā un [[Krievijas Impērija|Krievijas impērijā]] pakāpeniski ieviesta līdz 1899. gadam. Reforma izveidoja pilnīgi jaunu tiesu sistēmu un tiesas procesu norisi. 

{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{jāuzlabo|jāsakārto atsauces, vienkārši jāpārkopē tās no krievu raksta, šeit, šķiet, Vizuālais redaktors ir visu sabojājis}}

'''Izomērija''' ir parādība, ka pastāv vielas, kurām ir vienāda [[molekulmasa]] un ķīmiskais sastāvs, bet dažāda struktūra (dažāda atomu un [[ķīmiskā saite|saišu]] starp tiem kārtība [[molekula|molekulā]] vai arī dažāds atomu vai to grupu telpiskais izvietojums). Izomērija ir galvenokārt [[organiskas vielas|organisku vielu]] īpašība, taču arī neorganiskās vielas var veidot izomērus.

{{catmore}}
{{commonscat|Hydroxides|Hidroksīdi}}

{{Citas nozīmes|koku ģinti|Ozoli (nozīmju atdalīšana)|Ozoli}}
{{BioTakso infokaste
| binomial = Quercus
| autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
| attēls = Quercus robur.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Parastā ozola lapas un augļi — zīles
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fagales
| rinda_lv = Dižskābaržu rinda 
| dzimta = Fagaceae
| dzimta_lv = Dižskābarži
| dzimta_r = Dižskābaržu dzimta
| ģints = Quercus
| ģints_lv = Ozoli
| iedalījums = divas apakšģintis: {{ubl|[[ozoli (apakšģints)|ozoli]] (''Quercus'' subg. ''Quercus'')|[[gredzenzīļu ozoli]] (''Quercus'' subg. ''Cerris'' (''Cyclobalanopsis)'')}}
| kategorijas = nē
}}
'''Ozoli''' (''Quercus'') ir [[dižskābaržu dzimta]]s ģints, kurā pēc dažādu autoru uzskatiem ietilpst aptuveni 470—530 gan mūžzaļu, gan vasarzaļu koku un krūmu sugas.<ref>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325819-2 Quercus L.] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.03.07.</ref><ref name=Nac>Anda Feščenko [https://enciklopedija.lv/skirklis/158965-ozoli Ozoli] Nacionālā enciklopēdija. Atjaunots: 2024.01.18. Skatīts: 2024.03.07.</ref>

'''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

'''Brazīlijas militārā diktatūra''' bija autoritārs militārais režīms, kas valdīja [[Brazīlija|Brazīlijā]] pēc 1964. gada 31. marta — 1. aprīļa militārā valsts apvērsuma līdz 1985. gada 15. martam, kad par prezidentu kļuva režīma opozīcijas pārstāvis. 1964. gada valsts apvērsumā tika gāzta [[Populisms|populistiskā]] prezidenta [[Žoao Gularts|Žoao Gularta]] valdība. Apvērsuma iemesli meklējami dziļā politiskajā nestabilitātē, kas Brazīlijā pastāvēja jau kopš 1945. gada, kad militārā apvērsumā tika izbeigta [[Vargasa ēra]], un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] valdošajā antikomunismā, kas jebkādu liberālismu [[Latīņamerika|Latīņamerikā]] uzskatīja par drošu ceļu uz komunismu. Diktatūras laikā vismaz 191 režīma politiskais pretinieks tika nogalināts, 243 “pazuda” un daudzi tika fiziski un psiholoģiski spīdzināti, tai skaitā pašreizējā prezidente [[Dilma Rusefa]], taču režīma upuru skaits krietni atpaliek no [[Čīle]]s, [[Argentīna]]s un [[Urugvaja]]s militāro diktatūru rādītājiem.<ref>[http://www.theguardian.com/world/2014/dec/10/brazil-president-weeps-report-military-dictatorship-abuses Brazil president weeps as she unveils report on military dictatorship's abuses]</ref>

{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex vesicaria|suga_lv=Pūslīšu grīslis|autors=L.|binomial=Carex vesicaria|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex vesicaria 1.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi}}'''Pūslīšu grīslis''' ({{val|la|Carex vesicaria}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], izklaidus sastopama [[Ziemeļamerika]]s rietumdaļā. Sastopama arī visā [[Latvija]]s teritorijā, zāļu purvos un mitrās [[Pļava|pļavās]], mitros krūmājos un visdažādāko ūdenstilpju krastos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-vesicaria-l/|title=pūslīšu grīslis - Carex vesicaria L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-09}}</ref>

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums = Lauderu pagasts
| karte = Lauderu pagasts LocMap.png
| karte2 = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads = Novads
| novada_nosaukums = Ludzas novads
| centrs = Lauderi
| platība = 75,02
| iedzīvotāji = 337<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads = 2016
| blīvums = {{#expr: 337 / 75.02 round 1}}
| izveidots = 1945
| likvidēts = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

'''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Amanda Dudamela
 | vārds_orig              = ''Amanda Dudamel''
 | attēls                  = 
 | attēla izmērs           = 
 | komentārs               = 
 | dz. vārds               = 
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1999|10|19}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Merida}}
 | miršanas datums         = 
 | miršanas vieta          = 
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = modele
 | darbības gadi           = 2021—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = 
 | mājaslapa               = 
 | paraksts                = 
 | akadēmijasbalva         = 
 | afibalva                = 
 | arielabalva             = 
 | BFTMAbalva              = 
 | cēzarabalva             = 
 | emibalva                = 
 | filmfarebalva           = 
 | geminibalva             = 
 | zeltateļabalva          = 
 | zeltaglobusabalva       = 
 | zeltaavenesbalva        = 
 | gojasbalva              = 
 | gremībalva              = 
 | iftbalva                = 
 | lorensaolivjēbalva      = 
 | NAACPbalva              = 
 | nacionālāsfilmasbalva   = 
 | SAGbalva                = 
 | tonijasbalva            = 
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = S
}}
'''Amanda Dudamela Ņūmena''' ({{val|es|Amanda Dudamel Newman}}; dzimusi [[1999.]] gada [[19. oktobris|19. oktobrī]]) ir [[Venecuēla|venecuēliešu]] modele, konkursa ''Miss Venezuela 2021'' uzvarētāja.<ref>[https://www.pageantcircle.com/2021/10/miss-venezuela-2021-is-amanda-dudamel.html Miss Venecuēla 2021 ir Amanda Dudamela]</ref>

s kanclers.]]
'''Volfi fon Līdinghauzeni''' ({{val|de|Lüdinghausen genannt Wolff}}) jeb '''Līdinghauzeni-Volfi''' (''von Lüdinghausen Wolff'') ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā, vēlāk izplatījās Polijā, Zviedrijā, Krievijā un Prūsijā.

{{Valodas infokaste
 |        name = Papjamento
 |  nativename = ''Papiamentu''
 |      states = [[Aruba]], [[Kirasao]], [[Bonaire]]
 |    speakers = 341 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ethnologue.com/language/pap|title=Papiamentu &#124; Ethnologue|date=October 23, 2019|website=web.archive.org|access-date={{dat|2021|06|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023172701/https://www.ethnologue.com/language/pap}}</ref>
 |      script = [[latīņu alfabēts]] (papjamento ortogrāfija)
 | familycolor = Kreolu
 |        fam1 = [[portugāļu kreoliskās valodas]]
 |        fam2 = 
 |        iso2 = pap
 |        iso3 = pap
 |         map = Papjamento izplatība
}}

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Mezitiloksīda struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>10</sub>O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=129&nbsp;°C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH<sub>3</sub>C(O)CH=C(CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

{{Observatorijas infokaste
|name            = Urānija
|image           = Urania 3904-Christian Michelides.jpg
|caption         = Urānija saulrietā
|organization    = 
|code            = 
|location        = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|coords          = 
|altitude        = 
|weather         = 
|established     = 1910
|website         = [http://www.urania-sternwarte.at/ www.urania-sternwarte.at]
|telescope1_name = 
|telescope1_type = 
}}

{{Automobiļu paaudzes infokaste
| image          = 
| name           = VAZ-2121
| manufacturer   = VAZ
| parent_company =
| aka            =
| production     = 1977—pašlaik 
| assembly       = Volgas autorūpnīca
| predecessor    = 
| successor      = 
| class          = Apvidus
| body_style     = Hečbeks
| layout         = Pilnpiedziņa
| platform       =
| engine         = Benzīns: 1.6 litri, Dīzelis: 1.7 litri.
| transmission   = [[Manuālā transmisija]]
| wheelbase      = 
| length         = 
| width          = 
| height         = 
| weight         = 
| fuel_capacity  = 
| electric_range =
| related        = 
| designer       =
}}

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sentlorensa
|attēls              = GAMBELL, AK - WINGS TOUR 8-29 - 9-8-2008 and after (2880207280).jpg
|attēla paraksts     = Sentlorensas ainava pie Gambelas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = 
|position = 
|mark                = Orange pog.svg
|position1     = 
|mark1               = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption1            = 
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Beringa jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = 
|latd=63|latm=21|lats=44|latNS=N 
|longd=170|longm=16|longs=02|longEW=W
|platība             = 4640.1
|garums              = 140
|platums             = 35
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Atuks
|augstums            = 630
|salu skaits         = 
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 1352 (2010)
|blīvums             = 0.28
|pamatiedzīvotāji    = [[juiti]]
|valsts lielpilsēta  = [[Savunga]]
|piezīme =
}} 
'''Sentlorensa''' ({{val|en|St. Lawrence Island}}) vai '''Sivukaka''' ({{val|ess|Sivuqaq, Сивуӄаӄ}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļos, [[Beringa jūra]]s lielākā sala. Administratīvi pieder [[Aļaska]]s pavalstij. Salas iedzīvotāji mīt [[Savunga]]s un [[Gembela]]s ciemos salas ziemeļos un tie pieder [[eskimosi|eskimosu]] tautai [[juiti]]em.

{{Infobox Anatomija |
  Name         = Auss |
  Latin        = Auris |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Earcov.JPG |
  Caption      = Cilvēka auss <sub>(redzama auss gliemežnīca un ārējā auss atvere)</sub>|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

'''Rērihs''' var būt:

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Paracetamola struktūrformula<br /><br />Paracetamola molekulas modelis: melnā krāsā iekrāsoti [[ogleklis|oglekļa]],<br />baltā - [[ūdeņradis|ūdeņraža]], zilā - [[slāpeklis|slāpekļa]], sarkanā - [[skābeklis|skābekļa]] atomi
|       citi nosaukumi = acetaminofēns,<br />''N''-(4-hidroksifenil)acetamīds
|           CAS numurs = 103-90-2
|      ķīmiskā formula = C<sub>8</sub>H<sub>9</sub>NO<sub>2</sub> 
|              molmasa = 151,169
|              blīvums = 1263
|  kušanas temperatūra = 442 K (169&nbsp;°C)
}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Johans Pāliza
|     vārds_orig = ''Johann Palisa''
|         attēls = Johann Palisa.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Tropava]], [[Austroungārija]], ([[Opava]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas = observatorija [[Pula|Pulā]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = [[asteroīds|asteroīdu]] atklāšana
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{inuse}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Egostena
| native_name    = {{gree|Αιγόσθενα}}
| image          = The fortification wall of the Castle of Aigosthena on August 27, 2020.jpg
| image_size     = 
| caption        = Egostenas aizsargmūris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 38| latm = 08| lats = 51| latNS = N
| longd = 23| longm = 13| longs = 43| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         = 
| type           = Pilsēta
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = Drupas
| management     = 
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Egostena''' ({{val|grc|Αἰγόστενα}}) bija sena pilsēta Megarīdā netālu no Atikas un Beotijas robežas mūsdienu Porto Germeno ciema teritorijā, Grieķijā. No senās Egostenas ir labi saglabājies 4. gadsimta pr.Kr. cietoksnis (viens no labāk saglabātiem antīkajiem cietokšņiem Grieķijā), kura restaurācija ar Eiropas Savienības līdzfinansējumu bija uzsākta 2011. gadā. 

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose <!-- (poļu-''Zaosie'', baltkrievu - ''Завоссе'') --><br />vai [[Navahrudaka]]<br />{{flag|Krievijas Impērija}}<br />(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}<br />(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība = 
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"<br />"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

'''Dogmatisms''' (no {{val-grc|δόγμα}} — uzskats, mācība, lēmums) ir domāšanas veids un darbības princips, kam raksturīga sekošana nemainīgām [[dogma|dogmām]] (uzskatiem un tradīcijām), neņemot vērā jauno un progresīvo. Dogmatisma pamatā ir domāšana sastingušās, nemainīgās formulās, neievērojot konkrētos apstākļus, vietu un laiku. Cilvēkam, kam ir nosliece uz dogmatismu, parasti neatzīst visu, kas neatbilst viņa [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] un [[priekšstats|priekšstatiem]]. Dogmatisms ģimenē, izglītības sistēmā un citās dzīves svērās sakņojas sabiedrisko attiecību [[konservatīvisms|konservatīvismā]], pauž to sociālo grupu intereses, kuras baidās zaudēt savu priviliģēto stāvokli. Indivīda līmenī dogmatisms biežāk novērojams [[flegmatiķis|flegmatiķiem]] un [[melanholiķis|melanholiķiem]], tāpēc, regulējot savstarpējās attiecības, jāņem vērā ģimenes locekļu nosliece uz dogmatismu - atkarībā no vecuma, dzīves pieredzes, [[temperments|temperamenta]] tipa un citiem faktoriem. Tas dod iespēju izvairīties no [[konflikts|konfliktiem]] darbā un sadzīvē, pārkārtot uzvedību un domāšanu atbilstoši mūsdienu prasībām.<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums,Valda Ritenberga, 105. lpp. {{ISBN|5899600012}}</ref>

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Endrū Grovs
 |    vārds_orig = ''Andrew Grove''
 |        attēls = Andrew Grove.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = E. Grovs 1997. gadā
 |    dz_dat_alt = 
 |       dz_gads = 1936
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = [[Budapešta]], {{HUN}}
 |     m_dat_alt = 
 |        m_gads = 2016
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 21
 |       m_vieta = [[Losaltosa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = {{USA}}
 |       tautība = [[ebreji|ebrejs]]
 |  nodarbošanās = 
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = V
 |        vecāki = George Grofs, Marija Grofa
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = Eva Kastrane
 |         bērni = 
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}
'''Endrū Stīvens Grovs''' ({{val|en|Andrew Stephen Grove}}), līdz 1950. gadu beigām '''Andrāšs Ištvāns Grofs''' ({{val|hu|András István Gróf;}}; dzimis {{dat|1936|9|2}}, miris {{dat|2016|3|21}}) bija [[Ungārija|Ungārijā]] dzimis [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ķīmijas zinātnieks un uzņēmējs. Viņš bija ''[[Intel]]'' darbinieks no tā pirmsākumiem, izpilddirektors no 1987. līdz 1998. gadam, palīdzējis uzņēmumam kļūt par pasaulē lielāko [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ražotāju.

'''Eliots''' (''Elliott'' vai ''Eliot'') var būt:

{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Frankfurtes Hānas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Frankfurt-Hahn''
| nosaukums_originalvaloda-a = 
| nosaukums_originalvaloda-r = 
| attels                     = Terminal2 hahn airport.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   = Hānas lidostas 2. terminālis
| attels2                    = 
| attela2-platums            = 
| paraksts2                  = 
| IATA                       = HHN
| ICAO                       = EDFH
| FAA                        = 
| LID                        = 
| karte                      = Vācija
| kartes_paraksts            = 
| karte_alt                  = 
| kartes_izmērs              = 
| relfeja_karte              = 
| plat_d =49 | plat_m  =56 | plat_s =54 | plat_NS =N 
| gar_d  =007  | gar_m   =15| gar_s  =51| gar_EW  =E 
| coordinates_region         = 
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        = 
| ipasnieks                  = 
| operators                  = ''Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH''
| apkalpo                    = [[Reinzeme-Pfalca]]
| atrasanas_vieta            = [[Reinzeme-Pfalca]]
| metric-elev                = 
| elevation-f                = 1649
| elevation-m                = 503
| koordinates                = 
| majas_lapa                 = {{url|http://www.hahn-airport.de/}}
| r1-number                  = 03/21
| r1-length-m                = 3800
| r1-surface                 = asfaltbetons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 2 609 156 (2016)
| lidojumu_skaits            = 21 220 (2016)
| krava                      = 72 577 (2016)
}}
'''Frankfurtes Hānas lidosta''' ({{val|de|Flughafen Frankfurt-Hahn}}) ir zemo cenu aviokompāniju un kravas pārvadājumu lidosta [[Vācija|Vācijā]], [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]] federālajā zemē. Izvietojusies Vācijas rietumu daļā, ierīkota bijušās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] karabāzes vietā. Lidosta nosaukta pēc [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtes pie Mainas]] pilsētas, lai arī atrodas 120 km no tās. Viena no [[Ryanair]] bāzes lidostām. Lidostai ir viens skrejceļš un divi pasažieru un viens kravas terminālis.

{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}

{{Hokeja komanda
| text_color  = white
| bg_color    = green
| team        = ''Toros''
| logo        = Toros.png
| logosize    = 
| city        = {{flaga|Krievija}} [[Ņeftekamska]], [[Krievija]]
| league      = [[Krievijas Augstākā līga hokejā|VHL]]
| conference  = Austrumu konference
| division    = 
| founded     = [[1998]]
| arena       = [[Ņeftekamskas Ledus pils]]
| colors      = {{color box|green}} {{color box|blue}} {{color box|white}} {{color box|#0099CC}}|
| owner       = 
| coach       = 
| coach2      = 
| GM          = 
| media       = 
| affiliates  = [[Ufas "Salavat Julajev"]] ([[Kontinentālā hokeja līga|KHL]])
<!---Čempionāti--->
| krievijasaugstākā = 2
}}
'''Ņeftekamskas "Toros"''' ir [[hokejs|hokeja]] komanda, kas dibināta 1998. gadā un bāzēta [[Ņeftekamska|Ņeftekamskā]], [[Krievija|Krievijā]]. "Toros" pašlaik spēlē [[Krievijas Augstākā līga hokejā|Krievijas Augstākajā līgā]]. 2012. un 2013. gadā komanda izcīnīja līgas čempiones titulu.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #034694
| nos             = ''KAA Gent''
| logo            = 
| pilns           = ''Koninklijke Atletiek Associatie Gent''
| iesauka         = ''De Buffalo's'' ([[bifeļi]])
| pilsēta         = {{Vieta|Beļģija|Gente}}
| līga            = [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līga]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 5. vieta
| dib             = 1864
| dib_mēn         =
| dib_dat         =
| dib_com         = ([[1900. gads|1900]]. gadā kā futbola klubs)
| beidza_pastāvēt = 
| darbojās        = 
| stad            = ''[[Ghelamco Arena]]''
| ietilp          = 20 000
| krāsas          = 
| īpašn           = 
| prez            = {{flaga|Beļģija}} Ivans de Vite
| tren            = {{flaga|Beļģija}} [[Heins Vanhāzēbruks]]
| kapteinis       = {{flaga|Beļģija}} [[Vadis Odžidža-Ofoe]]
| mediji          = 
| sadarbojas      = 
| pattern_la1=_gent15h
|pattern_b1=_gent15h
|pattern_ra1=_gent15h
|pattern_sh1=_white_stripes
|pattern_s1=_whitetop
|leftarm1=FFFFFF
|body1=FFFFFF
|rightarm1=FFFFFF
|shorts1=1949FC
|socks1=1949FC
|pattern_la2=_gent15a
|pattern_b2=_gent15a
|pattern_ra2=_gent15a
|pattern_sh2=_gent15a
|pattern_s2=_gent15a
|leftarm2=000000
|body2=000000
|rightarm2=000000
|shorts2=000000
|socks2=1949FC
|pattern_la3 = _gent1516a 
|pattern_b3  = _gent1516a
|pattern_ra3 = _gent1516a 
|pattern_sh3 = _gent1516a 
|pattern_s3  = 
|leftarm3    = FFFFFF
|body3       = FFFFFF
|rightarm3   = FFFFFF
|shorts3     = FFFFFF
|socks3      = F3F315
}}

{{citas nozīmes|hidrometeoroloģisko observatoriju|Tiksi (nozīmju atdalīšana)|Tiksi}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Tiksi
| oriģinālnosaukums    = ''Тикси''
| attēls               = Tiksi Russia Weather Station.jpg
| paraksts             = Meteostacijas ēka
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums = 
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=35| lats=12| latNS=N
| longd=128| longm=55| longs=14| longEW=E
| novietojums          = [[Tiksi]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1932
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 
| slēgta_piezīme       = 
| pieder               = Jakutijas Hidrometeoroloģijas un vides monitorēšanas pārvalde
| pers_vasara          = 
| pers_ziema           = 
| augstums             = 7
| vid_t                = -12,9
| vas_t                = 34,3
| ziem_t               = -50,5
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            = 
}}
'''Hidrometeoroloģiskā observatorija «Tiksi»''' ({{val|ru|Гидрометеорологическая обсерватория «Тикси»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref name = aari>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/misc/publicat/paa/PAA-104/PAA-104_005-012.pdf |title=ПРОБЛЕМЫ АРКТИКИ И АНТАРКТИКИ. 2015 № 2 (104) ГИДРОМЕТЕОРОЛОГИЧЕСКАЯ ОБСЕРВАТОРИЯ ТИКСИ |access-date={{dat|2021|01|24||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210130054642/http://www.aari.ru/misc/publicat/paa/PAA-104/PAA-104_005-012.pdf }}</ref><ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=1449&start=0 Полярная Почта. Тикси]</ref> Izvietojusies [[Laptevu jūra]]s [[Tiksi līcis|Tiksi līča]] piekrastē, [[Tiksi]] pilsētciemata teritorijā Poļarkas rajonā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā.

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kerčas pussala
|attēls              = 
|attēla paraksts     = 
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Krima#Ukraina
|reljefa_karte = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums = 
|izvietojums         = [[Krima]]
|arhipelāgs          = 
|latd=45|latm=15|lats=0|latNS=N |longd=36|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 3000
|garums              = 90
|platums             = 17—50
|krasta līnija       = 
|augstākais kalns    = [[Hroni]]
|augstums            = 175
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{UKR}} (de jure)<br/>{{RUS}} (faktiski)
|valsts adm vienības tips1 = Adm. vien.
|valsts adm vienība1       = [[Krimas Autonomā Republika]]
|iedzīvotāji         = 
|iedzīvotāju gads    = 
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts lielpilsēta  = [[Kerča]]
|piezīme =
}}
'''Kerčas pussala''' ({{val|uk|Керченський півострів}}, {{val|crh|Keriç yarımadası}}, {{val|ru|Керченский полуостров}}) ir ap 90 km gara un platākajā vietā līdz 50 km plata [[pussala]] [[Krima]]s austrumos, [[Ukraina|Ukrainā]]. Pussala atdala [[Azovas jūra|Azovas jūru]] ziemeļos no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] dienvidos, [[Kerčas šaurums]] to atdala no [[Krievija]]i piederošās [[Tamaņas pussala]]s austrumos. Rietumos [[Akmanajas zemesšaurums]] to savieno ar pārējo Krimu. Pussalas ziemeļrietumos atdalās [[Arabata strēle]]. Reljefs paugurains, līdzenumos — [[stepe]].<ref>{{PZT|352}}</ref> Administratīvi pussalas teritoriju aizņem [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomās Republikas]] [[Kerča]]s pilsēta un [[Lenines rajons]].

'''Hematūrija''' ({{val-la|haematuria}} no {{val-grc|αἷμα}} — 'asins' un {{val-grc|οὖρον}} — 'urīns') ir medicīnisks termins, kas nozīmē [[asins]] esamību [[Urīns|urīnā]] virs [[Fizioloģija|fizioloģisko]] normu lielumiem. Viens no tipiskiem [[Nieres|nieru]] un urīnizvadkanālu traucējumu [[Simptoms|simptomiem]]. Vesela cilvēka urīnā atrod 1-2 [[Eritrocīti|eritrocītus]] redzes laukā jeb 10 000—100 000 šo šūnu urīna porcijā, savāktā 12 stundu laikā. 3-5 eritrocītu atrašana urīnā jau skaitās hematūrija.<ref name="Shilov2007"/>

'''29. aprīlis''' ir gada 119. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (120. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 246 dienas.

zīmējums, 1661).]]

'''NAVTEX''' ('''''NAV'''igational '''TE'''le'''X''''' - angļu val.), ko dažreiz raksta Navtex vai NavTex, ir starptautisks automatizēts [[Vidējie viļņi|vidējo viļņu]] tiešās drukas pakalpojums, kurš ļauj piegādāt kuģiem navigācijas un meteoroloģiskos brīdinājumus un prognozes, kā arī steidzamu [[Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma|jūrniecības drošības informāciju]] (''Marine Safety Information (MSI)'' - angļu val.).

{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s<sup>1</sup>
 |        tabulas attēls = 
 |                attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38&nbsp;°C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759&nbsp;°C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig = 
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]<br />([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki = 
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sergejs Inšakovs
 |      vārds_orig = 
 |          attēls = 
 |         att_izm = 
 |        paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|27}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Tula}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=63}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 2002
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1996}})
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,28 s
 |           PR1_d = [[100 metri]]
 |             PR2 = 20,41 s
 |           PR2_d = [[200 metri]]
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = 
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
}}
'''Sergejs Inšakovs''' (dzimis {{dat|1971|12|27}}) ir bijušais [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], startējis sprinta distancēs.

{{Nosaukums slīprakstā}}

{{Commonscat|Linguistics|Valodniecība}}

{{Commonscat|Medical signs and symptoms}}

{{nosaukums slīprakstā|string=Indonesia AirAsia}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Indonesia AirAsia'' reiss 8501
 | occurrence_type = 
 | image           = Indonesia AirAsia Airbus A320-216; PK-AXC@SIN;07.08.2011 617eo (6068918367).jpg
 | caption         = Pazudušās lidmašīnas modelis PK-AXC 2011. gadā
 | date            = {{dat|2014|12|28|N|bez}}
 | summary         = 
 | site            = [[Karimatas šaurums]]
 | coordinates     = {{coord|-3.3708|109.6911|dim:500km_region:ID_type:event|display=inline,title}}<ref name="AvHerald">{{cite web|url=http://avherald.com/h?article=47f6abc7&opt=0|title=Crash: Indonesia Asia A320 over Java Sea on Dec 28th 2014, aircraft went missing believed to have impacted waters|author=Simon Hradecky|date=30 December 2014|work=[[The Aviation Herald]] |accessdate=30 December 2014}}</ref>
 | aircraft_type   = [[Airbus A320|Airbus A320-216]]
 | operator        = ''[[Indonesia AirAsia]]''
 | tail_number     = PK-AXC
 | passengers      = 155
 | crew            = 7
 | fatalities      = 
* 7 (apstiprināti)
* 162 (visi; tiek uzskatīts)<ref>{{cite web |url=http://www.stuff.co.nz/world/asia/64544747/airasia-flight-qz8501-bodies-pulled-from-wreckage |title=AirAsia flight QZ8501 crash: debris does belong to missing plane, missing plane found and 'emergency slide and plane door' spotted |work=StuffNZ |author=Michael Bachelard |date=30 December 2014}}</ref>
 | injuries        =
 | survivors       = 0
 | origin          = {{vieta|Indonēzija|Surabaja}}
 | destination     = {{vieta|Singapūra}}
}}
'''''Indonesia AirAsia'' reiss 8501''' ir ''[[Airbus A320|Airbus A320-216]]'' pasažieru lidmašīna ar 155 pasažieriem un 7 apkalpes locekļiem,<ref name=Reuters>{{cite news|title=AirAsia flight QZ8501 loses contact with air traffic control|url=http://www.cbc.ca/news/world/airasia-flight-qz8501-loses-contact-with-air-traffic-control-1.2884831|accessdate=28 December 2014|agency=[[Reuters]]|date=28 December 2014}}</ref><ref name=ABC>{{cite news |last1=Schabner |first1=Dean |last2=McGuire |first2=Bill |last3=Candea |first3=Ben |date=28 December 2014 |title=Search and Rescue Operation Resume for Missing AirAsia Jet |url=http://abcnews.com/International/passenger-plane-missing-pacific/story?id=27856490 |work=ABC News |accessdate=28 December 2014 }}{{Novecojusi saite}}</ref> kas nogāzās lidojuma laikā.

{{cita nozīme|ģeogrāfisku un vēsturisku reģionu|reģionu Grieķijā|Maķedonija (Grieķija)}}

'''Sarkanie gvardi''' vai '''hunveibini''' ({{val|zh|紅衛兵}}, {{val|zh-p|hóngweìbīng}} — ‘sarkanie sargi’, ‘sarkanie gvardi’) bija radikalizētu skolēnu un studentu grupējumi [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] uzsāktās [[Kultūras revolūcija]]s laikā [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republikā]]. Viņiem raksturīga bija Mao citātu [[Mazā sarkanā grāmatiņa]], ko tie visur nēsāja līdz un demonstrācijās turēja rokās. Sarkanos gvardus Mao galvenokārt izmantoja, lai 1967. gadā fiziski sagrautu esošo Komunistiskās partijas aparātu un valsts birokrātiju, gvardiem pazemojot un piekaujot Mao pretiniekus. Aktīvākais Sarkano gvardu darbības posms bija 1966.-1968. gados, kad viņu skaits sasniedza 11 miljonus.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Red-Guards Red Guards]</ref> Milzīgās Sarkano gvardu grupas drīz uzsāka haotiskas fiziskas un bruņotās cīņās savā starpā, kā arī ar citiem radikālo iedzīvotāju izveidotajiem grupējumiem. Lai atjaunotu kārtību valstī, Mao vairākas reizes Kultūras revolūcijas laikā izmantoja armiju, kas 1968. gada beigās arī pielika beigas Sarkano gvardu pastāvēšanai. Sarkano gvardu lielāko daļu nosūtīja strādāt fizisku darbu uz lauku reģioniem un rūpnīcām, līdz pat Mao nāvei 1976. gadā.

'''''Hubble Deep Field''''' ('''''HDF''''') ir neliels [[Lielais Lācis|Lielā Lāča]] zvaigznāja apgabala attēls, kurš [[fotogrāfija|uzņemts]] no [[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmiskā teleskopa]]. Šajā attēlā ir redzams apgabals, kura lielums ir 5,3 kvadrātiskās [[leņķa minūte]]s — viena no divu miljonu debess sfēras daļām. Šis attēls tika izveidots no 342 daļām, kuras nofotogrāfēja ar platleņķa planetāro kameru ({{val-en|Wide Field and Planetary Camera 2, WFPC2}}), kura bija uzstādīta uz Habla teleskopa. Attēls tika uzņemts vairākas dienas [[1995]]. gadā no [[18. decembris|18. decembra]] līdz [[28. decembris|28.decembrim]].

{{atsauces+}}
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    = [[FILE:Jeunes femmes mayas.jpg|200px]]
| apraksts  = 
| tauta     = Maiji
| skaits    = 8 miljoni (2018), <br>pirms spāņu un angļu kolonistu ierašanās apmēram 5 - 10 miljoni
| vieta     = [[Gvatemala]], [[Meksika]], [[Beliza]], [[Hondurasa]], [[Salvadora]] 
|   valoda =  [[maiju valodas]], [[Angļu valoda|angļu valoda]], [[Spāņu valoda|spāņu valoda]], [[Belizas kreolu valoda]] 
| reliģija = [[kristietība]] un [[maiju reliģija]] 
|   grupas =
|     radi = citi [[Amerikas pamatiedzīvotāji]] 
}}

{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = red
| nosaukums = Ņižņijnovgorodas metro
| logo = NNMetro.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = Nizhny Novgorod Metro map en.svg
| valsts = {{flag|Krievija}}
| pilsēta = [[Ņižņijnovgoroda]]
| kartes izmērs = 300px
| atklāts = 1985. gada 20. novembris
| kopējais garums = 21,82 km
| līniju skaits = 2
| staciju skaits = 15
| pasažieri dienā = 83 tūkst. (2019)
| pasažieri gadā = 30,4 miljoni (2019)
| mājas lapa = http://www.metronn.ru
}}
'''Ņižņijnovgorodas metropolitēns''' ({{val|ru|Нижегородский метрополитен}}), agrāk pazīstams kā '''Gorkijas metropolitēns''' ({{val|ru|Горьковский метрополитен}}), ir [[metro]] sistēma, kas apkalpo [[Ņižņijnovgoroda]]s pilsētu [[Krievija|Krievijā]]. Atvērta 1985. gadā, tā sastāv no 15 stacijām un ir 21,6 kilometrus gara.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.urbanrail.net/eu/ru/niz/nizhniy-novgorod.htm|title=UrbanRail.Net > Europe > Russia > NIZHNIY NOVGOROD Metro|website=www.urbanrail.net|access-date=2021-03-31}}</ref> Runājot par ekspluatējamo līniju garumu, tā ieņem 139. vietu pasaulē un 56. vietu starp Eiropas metro. Metro savieno ar pilsētas dzelzceļa sistēmu stacijā Moskovskaja. Tajā ir trešais lielākais staciju skaits jebkurā Krievijas metro sistēmā, divas lielākās ir [[Maskavas metropolitēns|Maskava]] un [[Sanktpēterburgas metro|Sanktpēterburga]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tourister.ru/world/europe/russia/city/nizhniy_novgorod/publications/1255|title=Метро Нижнего Новгорода|website=Туристер.ру|access-date=2021-03-31|language=ru}}</ref>

]]
'''Izklaide''' jeb '''izklaidēšanās''' ir jebkura veida darbība, kas tiek veikta, lai pašam uzlabotos [[garastāvoklis]], aizpildītos [[brīvais laiks]] vai izklaidētu citus cilvēkus. Bieži vien izklaide ir saistīta ar [[atpūta|atpūtu]] un/vai [[sports|sportu]], kā arī ar cilvēka [[vaļasprieks|vaļaspriekiem]]. Izklaidēšanās parasti izraisa pozitīvas [[emocijas]], lai gan, piemēram, [[šausmu filma]]s, var izraisīt arī [[bailes]].

'''Skinefekts''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''skin'' — 'apvalks') ir [[parādība]], kad, elektrību [[Elektriskais vadītājs|vadošu]] [[fizikāls ķermenis|ķermeni]] ievietojot [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]] vai mainot magnētisko lauku, kurā ķermenis atrodas, vai ķermenī plūstot [[maiņstrāva]]i, ķermenī [[Elektromagnētiskā indukcija|inducējas]] [[virpuļstrāva]]s, kā rezultātā [[Elektriskā strāva|strāva]] ir nevienmērīgi izplatīta vadītājā, tā ka tās [[Strāvas blīvums|blīvums]] vadītāja virsmas tuvumā ir lielāks nekā vadītāja iekšienē.

'''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

'''Divkāršais integrālis''' ir [[Noteiktais integrālis|noteiktā integrāļa]] vispārinājums, kad integrēšanas apgabals ''D'' ir plaknes apgabals, bet zemintegrāļa funkcija ir divu argumentu [[funkcija]] ''z = f(x, y).'' Divkāršo integrāli apzīmē ar simbolu <math>\iint\limits_{(D)} f(x,y)dS.</math><ref name=":0">{{Grāmatas atsauce |title=Augstākā matemātika |last=Volodko |first=Inta |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |year=2009 |isbn=978-9984-40649-7 |volume=II |location=Rīga |pages=123.—135}}</ref>

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sonachine''
| operators = 
| attēls = Sonatineposter.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Takeši Kitano]]
| producents = 
| scenārijs = Takeši Kitano
| aktieri = Takeši Kitano
| mūzika = [[Džo Hisaiši]]
| oriģinālnos = ''Sonachine''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''Shochiku''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|9|10}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{JPN}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Sonachine''''' ({{Val|ja|ソナチネ}}) ir 1993. gada [[Japāna]]s jakudzas žanra filma, kuras režisors, scenārija autors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Takeši Kitano]].

1942. gadā gleznotā glezna "[[Naktsputni (glezna)|Naktsputni]]", kurā redzama kafejnīca]]
'''Kafejnīca''' ir iestāde, kurā pasniedz karstu [[kafija|kafiju]] un kafijas dzērienus ([[kapučīno]], [[espreso]]), [[tēja|tēju]] un citus karstos dzērienus. Dažas kafejnīcas pasniedz arī aukstos dzērienus, kā, piemēram, kafiju vai tēju ar ledu. Bieži vien kafejnīcās pasniedz [[uzkoda]]s. Kafejnīcas var būt neliels [[uzņēmums]] vai arī liela kafejnīcu ķēde. Pirmās kafejnīcas [[Eiropa|Eiropā]] parādījās 16. gadsimtā.<ref>W. Scott Haine (11 Sep 1998). The World of the Paris Café. JHU Press. pp. 1—5. {{ISBN|0801860709}}.</ref>

'''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

{{cita nozīme|kalniem ASV|kalniem Spānijā|Sjerranevada}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sjerranevada
|attēls                 = Sierra_Nevada-terabass.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Sjerranevada
|map                 = Kalifornija#ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.73083
|longd                  = -119.57278
|label_position         = top
|region                 = 
|CoordScale             =
|kontinents             = 
|novietojums            = 
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Vitnijs]]
|augstums               = 4421
|pilsētas               = 
|kategorijas            = nē
}}

'''Turmalīns''' (no {{val|si|turamali}} — 'pelnus pievelkošais akmens') ir termins, ar ko apzīmē radniecīga [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] un [[kristāliskā struktūra|kristāliskās struktūras]] [[minerāls|minerālu]] grupu.

{{Citas nozīmes|disidentu|Astra|Astra}}
{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Gunārs Astra
|     vārds_orig = 
|         attēls = Gunars_astra.gif
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Gunārs Astra 1988. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = radiotehniķis, pretestības kustības dalībnieks, [[disidents]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Elza Astra un Larions Astra
|          brāļi = Harijs Astra, Leons Astra
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Herta Līvija Astra
|          bērni = Kristaps Astra
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Gunārs Astra''' (dzimis 1931. gada 22. oktobrī [[Rīga|Rīgā]], miris 1988. gada 6. aprīlī [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]]) bija [[latvieši|latviešu]] nacionālās pretestības kustības dalībnieks, [[Latvijas okupācija (1944—1991)|PSRS okupācijas]] laika [[disidents]] un [[politieslodzītais]].

'''Kapu svētki''' ir īpaša svētku tradīcija Latvijas [[Kapsēta|kapsētās]] jūlijā un augustā, lai [[dzimta]]s lokā atcerētos savus aizgājējus. Papildus tam rudenī tiek svinēta arī [[Mirušo piemiņas diena]] un [[Visu svēto diena]].

{{Rakstnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Reke
|          vārds_orig = 
|              attēls = Johans Frīdrihs fon Reke Eginka glezna.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = J. F. fon Reke ([[Eginks]], 1842)
|             dz_gads = 1764
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1846
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = Jelgava, [[Kurzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Johans Reke, Sofija Elizabete Šmite
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Elizabete Kupfere
|               bērni =  
|            paraksts = 
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni = 
|    slavenākie darbi = 
|         ietekmējies = 
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
{{Citas nozīmes|vēsturnieku|Reke|Reke}}

{{nepilnīgs}}
{{atsauces+}}
{{Sacīkšu trases infokaste| 
  Nosaukums    = Amerikas trase | 
  Atrodas      = {{flaga|ASV}} Trevisa apgabals, [[Ostina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] |
  Shēma        =  |
  Stat         = no [[2012. gads|2012]]. |
  GP           = [[ASV Grand Prix|ASV GP]] |
  Garums_km    = 5,513|
  Pagr         = 20 |
  Rek_laiks    = 1:39.347 |
  Rek_pilots  = [[Sebastiāns Fetels]] |
  Rek_komanda = [[Red Bull Racing|Red Bull]]-[[Renault]] |
  Rek_gads    = {{f1|2012}}
}}
'''Amerikas trase''' ({{val-en|Circuit of the Americas}}) ir jaunuzbūvēta F1 [[sacīkšu trase]]. Tā atrodas Trevisa apgabalā, netālu no [[Ostina]]s [[Teksasa|Teksasā]]. {{f1|2012}}. gada F1 sezonā tur pēc 4 gadu pārtraukuma tika aizvadītas atjaunotās [[ASV Grand Prix]] sacīkstes.

{{Commonscat|Translators|Tulkotāji}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Deivids Livingstons
|     vārds_orig = ''David Livingstone''
|         attēls = David Livingstone -1.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Blantaira, [[Skotija]], {{UK}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1873
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 1
|        m_vieta = Kazembes karaliste (Tagad {{ZMB}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|   nodarbošanās = ceļotājs un ārsts
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Deivids Livingstons''' ({{val|en|David Livingstone}}; dzimis {{dat|1813|3|19}}, miris {{dat|1873|5|1}}) bija [[skoti|skotu]] ceļotājs un [[ārsts]].

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Invernesas katedrāle
| infobox_width         = 
| image                 = St_Andrews_Cathedral_Inverness_Scotland_from_Bishops_road.jpg
| image_size            = 
| caption               = Invernesas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              = 
| map_label             = Invernesas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 57.474444
| longd                 = -4.229167
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Hailenda|Invernesa}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = 
| functional_status     = katedrāle
| leadership            = 
| website               = 
| architect             = [[Aleksandrs Ross]] (''Alexander Ross'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1866. gads
| year_completed        = 1869. gads
| length                = 
| width                 =
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = 
}}
<mapframe text="Invernesas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2399661"
}
</mapframe>
'''Sv. Andreja katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Andrew}}, {{val|gd|Cathair-Eaglais Inbhir Nis}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Invernesa|Invernesā]]. [[Morejas, Rosas un Kaitnesas diecēze]]s galvenā baznīca.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ernests Gideons fon Laudons
|     vārds_orig = ''Ernst Gideon von Laudon''
|         attēls = Laudon.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1717
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Toce]], [[Zviedru Vidzeme]]<br />(mūsdienās [[Madonas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1790
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Novi Jičīna]], [[Hābsburgu impērija]]<br />(mūsdienās {{CZE}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[feldmaršals]] (''Feldherr'')
|  dienesta_laiks = 1732—1790
|          valsts = [[Krievija]] (1732—1741), [[Austrija]] (1741—1790)
|       struktūra = 
|         vienība = 
|       komandēja = 
|          kaujas = [[Polijas mantojuma karš]] (1733—1738), [[Krievu-turku karš (1735—1739)]], [[Austrijas mantojuma karš]] (1740—1748), [[Septiņgadu karš]] (1757—1763), [[Bavārijas mantojuma karš]] (1778—1779), [[Austrijas-Turcijas karš]] (1787—1791)
|       izglītība = 
|     apbalvojumi = 
|      cits_darbs = 
}}
}}
{{commonscat|Ernst Gideon von Laudon|Ernests Gideons fon Laudons}}

'''Gārnere''' var būt:

{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca<sub>4</sub>(Ce,Y)<sub>2</sub>(Ti,Al,Fe<sup>3+</sup>,[ ])<sub>2</sub>[Si<sub>4</sub>B<sub>4</sub>O<sub>22</sub>](OH)<sub>2</sub>
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.750 - 1.761 n<sub>γ</sub> = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ozarki
|attēls                 = Buffalo national river steel creek overlook.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Ozarki pie Bufalo nacionālās upes
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.166667
|longd                  = -92.5
|label_position         = top
|region                 = 
|CoordScale             =
|kontinents             = 
|novietojums            = 
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = [[Springfīldas plato]], [[Bostonas kalni]], [[Senfrensisa kalni]], [[Salemas plato]]
|garums                 = 400
|platums                = 350
|kalns                  = [[Bafalolukauts]] (''Buffalo Lookout'')
|augstums               = 781
|pilsētas               = 
|kategorijas            = nē
}}

<font color="504A4B"><small>{{dablink|Šis raksts ir par atkārtotu paškaitējumu, nevis smagu sevis sakropļošanu [[psihoze]]s laikā. Par citiem paškaitējuma veidiem skatīt: [[Ķermeņa modifikācija]], [[Algolagnija]] un [[Pašizraisīts ievainojums]].}}</small></font>

[[Kategorija:Bioloģija]]

{{Commonscat|Echinodermata}}

glezna: „Raganas”, 1508. gada kokgriezums]]
'''Raganošana'''<ref>[http://antropologubiedriba.wikidot.com/terminu-vardnica Latvijas Antropologu biedrība — Angļu terminu atveide latviešu valodā]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref><ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&cid=123713 Letonika.lv — Raganošana]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref> jeb '''buršana''' ir prakse, kurai piedēvē [[maģija|maģiskas spējas]] un kuru veic indivīds vai sociāla grupa, izmantojot [[Ezotērika|ezotēriskas]] vai [[okultisms|okultas]] zināšanas. Raganošanas koncepts pasaules vēsturē ir pastāvējis daudzu atšķirīgu pasaules tautu kultūrās, tomēr katrā no tām tam piedēvē savādākas iezīmes.<ref name="Russell">[http://books.google.co.uk/books?hl=en&lr=&id=LsjagvvkveEC&oi=fnd&pg=PA2&dq=witchcraft+definition&ots=aw4oz13kOS&sig=2CWBjLB2TIsUt1aNz_nyUPxOf5E&redir_esc=y#v=onepage&q=witchcraft%20definition&f=false Witchcraft in the Middle Ages], Jeffrey Russell, p.4-10. {{en ikona}}</ref>

'''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

{{Jūras infokaste
|jūra=Natunas jūra
|attēls=
|attēls_paraksts = Natunas jūras ainava
| vietaskarte  = Indonēzija
| alt_karte = Indonesia relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
|latd=1 |latm= |lats= |latNS=N |longd=107 |longm= |longs= |longEW=E
|okeāns = Klusais okeāns
|platība=
|garums= 750
|platums= 530
|Max_dziļums=
|valstis={{IDN}}<br />{{MYS}}
|pilsētas=
}}
'''Natunas jūra''' ({{val|id|Laut Natuna}}) ir [[malas jūra]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]],<ref>[http://geoseismic-seasia.blogspot.com/2008/11/luconia-basin.html Natuna Sea and Sarawak Basin]</ref> [[IHO|Starptautiskās Hidrogrāfijas organizācijas]] dokumentos tiek pieskaitīta [[Dienvidķīnas jūra]]i. Izvietojusies starp [[Malakas pussala|Malakas pussalu]] un [[Sumatra]]s salu rietumos, [[Kalimantāna|Kalimantānu]] austrumos un [[Anambasas salas|Anambasas]] un [[natunas salas|Natunas]] salām ziemeļos. Rietumos [[Malakas šaurums]] to savieno ar [[Andamanu jūra|Andamanu jūru]], bet [[Karimatas šaurums]] dienvidos — ar [[javas jūra|Javas jūru]]. Natunas jūras ziemeļdaļā ievērojami [[nafta]]s un [[gāze]]s krājumi. Jūrā daudz salu un koraļļu rifu.

'''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

{{Aktiera infokaste
| vārds = Antje Hāgena
| vārds_orig = ''Antje Hagen''
| attēls = 2015-09-15 Antje Hagen 0972.JPG
| att_izmērs = 200px
| nodarbošanās = [[aktrise]]
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1938|8|10}}
| dzimums = S
| dz vieta = [[Petava]] pie [[Citava|Citavas]], [[Vācija]]
| dzīvesbiedrs = Ginters Jendrihs (prec. 1966–69)
| bērni = 1
}}

{{Enciklopēdisks stils}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa = 
|               vārds = Anaksagors
|          vārds_orig = Ἀναξαγόρας
|              attēls = Anaxagoras Lebiedzki Rahl.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = Anaksagors, daļa no [[freska]]s Atēnu Nacionālajā Universitātē.
|          dz_dat_alt = 500. gads p.m.ē.
|             dz_gads = 
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = [[Klazomenas]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 428. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis = 
|             m_diena = 
|             m_vieta = [[Lampsaka]], [[Senā Grieķija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = 
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[fizika]], [[matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater = 
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
}}

{{OSImodelis}}
'''Atvērto sistēmu sadarbības bāzes etalonmodelis''', '''OSI modelis''' (''Open Systems Interconnection Basic Reference Model'', ''OSI model'') ir abstrakts tīkla un komunikāciju protokolu dizaina modelis, ko izstrādājusi [[Starptautiskā standartu organizācija]] (ISO). OSI modelis apraksta šādus septiņus slāņus: lietojumslāni (''Application''), pasniegšanas (''Presentation''), sesijas (''Session''), transporta (''Transport''), tīkla (''Network''), datu posma (''Data link'') un fizikālo (''Physical'') slāni.

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Olga Saladuha
 |          attēls = Olha Saladukha (UKR) 2013.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = Olga Saladuha 2013. gada Pasaules čempionātā.
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|6|4}}
 |         dz_viet = [[Donecka]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{flag|Ukraina}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = 176 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 58 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
 |            disc = [[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk = 1999
 |        kar_beig = 2021
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
 |           olimp = 3 ([[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 2 ([[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]])
 |            pc-t = 2 ([[2014. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2014]])
 |            rc-a = 1 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]], [[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2014]])
 |            rc-t = 1 ([[2013. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2013]])
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
 |             PR1 = 
 |           PR1_d = 
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
 |             PR4 = 
 |           PR4_d = 
 |             PR5 = 
 |           PR5_d = 
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 = 
 |           PR7_d = 
 |             PR8 = 
 |           PR8_d = 
 |             PR9 = 
 |           PR9_d = 
 |            PR10 = 
 |          PR10_d = 
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = {{dat|2021|6|4}}
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{Medal|Sport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{karogs|Ukraina}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Bronze|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2008. gada olimpiskajās spēlēs|Trīssoļlēkšana]]}}
}}

{| class="wikitable" align="right"
| '''monoklīns, vienkāršs'''
| '''monoklīns, pamatnē centrēts'''
|-
| 
| style="vertical-align: bottom; text-align: center;" | 
|}

[[Kategorija:Sērs]]
[[Kategorija:Sāļi]]

ir sterils [[Ēzeļi|ēzeļu]] tēviņa un [[Zirgi|zirgu]] mātītes ([[Ķēve|ķēves]]) pēcnācējs. Mūļi ir mazāki par zirgiem, bet stiprāki par ēzeļiem, tāpēc tie ir noderīgi nastu nešanai]]
[[Bioloģija|Bioloģijā]] '''hibrīds''' ir divu dažādu augu vai dzīvnieku [[Šķirne|šķirņu]], [[Suga|sugu]] vai [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] pēcnācējs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/hibridiz%C4%81cija|title=hibridizācija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-01}}</ref> Parasti tas nozīmē, ka katrai indivīda [[Šūna|šūnai]] ir ģenētiskais materiāls no diviem dažādiem (vecāku) organismiem, savukārt indivīdu, kuram tikai dažas šūnas ir iegūtas no cita organisma, sauc par [[Himēra (ģenētika)|himēru]]. Hibrīdiem parasti ir abu vecāku iezīmes, taču tie bieži vien ir [[Sterilizācija (mikrobioloģija)|sterili]].<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=3rd ed|title=Biological science|url=https://www.worldcat.org/oclc/5706969|publisher=Norton|date=1980|location=New York|isbn=0-393-95021-2|oclc=5706969|first=William T.|last=Keeton|pages=800}}</ref>

{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandra van der Meie
|     vārds_orig = ''Alexandra van der Mije''
|         attēls = Cathy van der Mije, Bestanddeelnr 930-2654.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Aleksandra van der Meie 1979. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Bukareste}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Nīderlande|Hārlema}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{ROM}} <br />{{NED}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Magnuss Manske
|     vārds_orig = ''Magnus Manske''
|         attēls = Magnus Manske crop.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1974
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{GER}}
|        tautība = [[vācieši|vācu]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = [[Sengera institūts]]<br>[[Wikimedia Foundation]]
|     alma_mater = [[Ķelnes Universitāte]]
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2500''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2500''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 754
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]] 
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|6|14|SK}} 17:16 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = 
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             = 
| Beigu_datums           = 
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 2014-032A
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 
| Periapsīda             = 
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2494]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2501]]''
}}
'''''Kosmos-2500''''' (''Космос-2500'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2014. gada jūnijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 755. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 21.<ref name="ianc.rsa" />

'''17. aprīlis''' ir gada 107. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (108. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 258 dienas.

{{BioTakso infokaste
| binomial =Rubus chamaemorus
| autors =L.
| attēls =Hjortron.png
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Rosaceae
| dzimta_lv =Rožu dzimta
| ģints =Rubus
| ģints_lv =Avenes
| suga =R. chamaemorus
| suga_lv =Lācene
| kategorijas =nē
}}

[[Kategorija:Programmēšana]]

{{Citas nozīmes|upi [[Polija|Polijā]]|Buga (nozīmju atdalīšana)|Buga}}
{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Buga
| valsts            = Polija
| citnosaukums      = Buga
| citvaloda         = pl
| citvaloriģin      = Bug
| valsts1           = Baltkrievija
| citnosaukums1     = Rietumu Buga
| citvaloda1        = be
| citvaloriģin1     = Заходні Буг
| valsts2           = Ukraina
| citnosaukums2     = Rietumu Buha
| citvaloda2        = uk
| citvaloriģin2     = Західний Буг
| attēls            = Bug wlodawa01b-04.jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Buga pie [[Vlodava]]s
| karte             = Upe_RBuga.png
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = [[Podolijas augstiene]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Nareva]]
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{UKR}}<br />{{BLR}}<br />{{POL}}
| garums            = 772 
| garums_latvijā    = 
| iztekas_augstums  = 310
| ietekas_augstums  = 75
| kritums           = 
| caurtece          = 158
| caurtece_vieta    = pie [[Viškova (Polija)|Viškovas]]
| gada_notece       = 
| baseins           = 73 470
| baseins_latvijā   = 
| pietekas          = 
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=53 | sāk_plat_s=34 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=01 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=30 | iet_plat_s=24 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=05 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

{{Skaitlis
|num = 44
|lv = Četrdesmit četri
}}
'''44''' ('''četrdesmit četri''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[43 (skaitlis)|43]] un [[45 (skaitlis)|45]].

[[Kategorija:Smiltenes novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Rauna]]
{{catmore|Rauna}}

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Bjērnstjerne Bjērnsons
|         vārds_orig = ''Bjørnstjerne Bjørnson''
|             attēls = Bjornson.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1832
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Kvikne}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 1910
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 26
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = Norvēģis
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = Bjørnstjerne Bjørnson signature.png
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = 
| rakstīšanas valoda = 
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1903)
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Bjērnstjerne Bjērnsons''' ({{val|no|Bjørnstjerne Martinius Bjørnson}}; dzimis {{dat|1832|12|8}}, miris {{dat|1910|4|26}}) bija norvēģu [[rakstnieks]].

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Produsala
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Produ Sala
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       = 
| established_date2        = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="pro" />
| population_total         = 27
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 34 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 46 | longs = 12 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Produsala
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Produsala''' (arī  '''Prodessala''', '''Prodsala''', '''Produ sala''', kļūdaini '''Prodas—Sala''') ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] rietumos, [[Lukstupe]]s kreisajā [[krasts|krastā]], starp [[Melderu siliņš|Melderu siliņu]] [[Rietumi|rietumos]] un [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja|šoseju]] [[Austrumi|austrumos]].

'''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×10<sup>23</sup> elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

(1672)]]
'''Sibīrijas haniste''' ({{val|tt|Себер ханлыгы, Seber xanlığı}}) jeb '''Sibīrijas jurta''' ({{val|tt|Себер йорты, Seber yortı}}) bija pēc [[Zelta Orda]]s sabrukuma radusies feodāla [[Tjurki|tjurku]] valsts, kas no 1468. līdz 1607. gadam pastāvēja [[Oba]]s un [[Irtiša]]s upju baseinā starp [[Urāli]]em rietumos un [[Jeņiseja]]s upi austrumos.

[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Slāpekļskābe]]

kūrorta galvenais korpuss]]
'''Kūrorts''' (no {{val|de|Kurort}} — ‘ārstniecības vieta’) ir ainavisks apvidus ar dabiskiem dziedniecības faktoriem un kur uzceltas ārstniecības iestādes.<ref>[https://tezaurs.lv/k%C5%ABrorts Tezaurs. Kūrorts]</ref> Kūrortos radīta iespēja daudzveidīgai atpūtai, rekreācijai, izklaidei, ārstniecībai, rehabilitācijai un dažādu saslimšanu profilaksei.

'''Monosaharīdi''' ({{val|el|μόνος}} (''monos'') — ‘viens pats, vienīgais’, ''σακχαρ'' (''sakchar'') — ‘cukurs’) ir viena no trijām [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]] grupām (vēl ir [[disaharīdi]] un [[polisaharīdi]]). Tie ir vienkāršo ogļhidrātu (sauktu arī par vienkāršo [[Cukurs|cukuru]]) grupa, kas nehidrolizējas. Visbiežāk tās ir saldas, bezkrāsainas, ūdenī šķīstošas, kristāliskas un cietas vielas. Vispārīgā monosaharīdu formula ir C<sub>n</sub>H<sub>2n</sub>O<sub>n</sub><ref name=":0">{{Grāmatas atsauce |title=Organiskā ķīmija |last=Dzintare |first=Zuzanna |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |year=1980 |location=Rīga |pages=361.—362}}</ref>

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>CHOH
|molmasa=60,10 
|blīvums=780 
|kušanas temperatūra=185 K (-88&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=355 K (82&nbsp;°C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju. 

{{Commonscat|Physical quantity}}

{{Filozofa infokaste
|        platums = 
|          vārds = Aļģirds Greims
|     vārds_orig = ''Algirdas Greimas''
|         attēls = Algirdas Julien Greimas 2017 stamp of Lithuania.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Tula]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[lietuvieši|lietuvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas = [[Sociālo zinātņu augstākā skola]] [[Parīze|Parīzē]]
|     alma_mater = [[Vītauta Dižā Universitāte]], [[Grenobles Universitāte]], [[Sorbona]]
|     idejas = [[Parīzes semiotikas skola]]s dibinātājs, [[Greima kvadrāts]]
|     ietekme_no = [[Vladimirs Props]], [[Žoržs Dimezils]], [[Luijs Jelmslevs]], [[Romāns Jakobsons]], [[Ferdināns de Sosīrs]], [[Klods Levī-Stross]]
|     ietekmējis = [[Bruno Latūrs]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džons Pauels
|     vārds_orig = ''John Powell''
|         attēls = John Wesley Powell.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Mauntmorisa|2s=Ņujorka (štats)}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Meinas štats|Brūklina (Meina)}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = Signature of John Wesley Powell.png
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}

, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

'''Rokopera''' ({{val|en|rock opera}}) ir  [[opera]]s sacerējums [[rokmūzika]]s stilā. Parādījās [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1960. gadu beigās. Pirmā{{nepieciešama atsauce}} latviešu rokopera "[[Ei, jūs tur!]]" ir sarakstīta 1971. gadā. Par latviešu nacionālo rokoperu uzskata [[Zigmars Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] un [[Māra Zālīte|Māras Zālītes]] darbu "[[Lāčplēsis (rokopera)|Lāčplēsis]]".<ref name=lv100.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Rokopera "Lāčplēsis"|url=https://lv100.lv/programma/kalendars/rokopera-lacplesis/|publisher=lv100.lv|accessdate=23 August 2019}}</ref>

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Vladislavs Anderss
|     vārds_orig = Władysław Anders
|         attēls = Wladyslaw Anders.jpg‎
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = Bloņe (''Błonie'') pie [[Krosņevice]]s,  [[Kongresa Polija]]<br />(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}<br />(apglabāts [[Montekasīno]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]/[[poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = Tadeušs, Karols
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Irēna Andersa
|          bērni = 
|       paraksts = Władysław Anders signature 1968.svg
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālleitnants]] (''generał broni'')
|  dienesta_laiks = 1913.—1946.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1913. - 1917.),<br />[[Polija]] (1918.-)
|       struktūra = Sauszemes armija
|         vienība = 
|       komandēja = [[Andersa armija]] (''Polskie Siły Zbrojne w ZSRR''),<br />[[Otrais poļu korpuss]] (''Drugi Korpus Wojska Polskiego'').
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Poļu—padomju karš]], [[Otrais pasaules karš]], [[Polijas kampaņa]]
|       izglītība = [[Rīgas Politehnikums]], [[Parīzes Augstākā militārā skola]] (''École Supérieure de Guerre'')
|     apbalvojumi = [[File:POL Order Orła Białego BAR.svg|100px]] [[Baltā Ērgļa ordenis (Polija)]]<br>[[File:Legion Honneur Commandeur ribbon.svg|100px]] [[Goda Leģiona ordenis]]
|      cits_darbs = pēc Otrā pasaules kara - emigrācijas politiķis 
}}
}}

{{infokaste+}}
'''Eduards Ludvigs Rūdolfs fon Firkss''' ({{val|de|Eduard Ludwig Rudolph von Fircks}}; 1863—1911) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģenealogs un vēsturnieks.

'''Alternatīvā degviela''' ir atjaunojams [[enerģija]]s resurss, kurš tiek izmantots kā [[transporta līdzeklis|transporta līdzekļa]] [[degviela]]. Degvielas būtība ir viegli uzglabājama enerģija, kura ērti transportējama uz izmantošanai nepieciešamo vietu. Pasaulē pastāv daudzi alternatīvo degvielu veidi. Daži no tiem ir [[biodegviela]], [[biodīzelis]], [[biogāze]], [[etanols|uz spirta bāzes balstīta degviela]], kā arī [[ūdeņradis]]. Pie alternatīviem enerģijas veidiem transportlīdzekļu darbināšanai pieskaita arī [[elektrība|elektroenerģiju]].

'''Asins ziedošana''' ir [[Donors|donoru]] brīvprātīga [[Asinis|asins]] un (vai) tās komponentu ziedošana, kā arī darbības, kuru mērķis ir organizēt un nodrošināt asins un tās komponentu savākšanas drošību.

{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = 
|nosaukums            = An-225
|attēls               = Attēls:Antonov An-225 Beltyukov-1.jpg
|paraksts             = ''An-225'' 2012. gadā
|tips                 = kravas lidmašīna
|valsts               = {{URS}}<br>{{UKR}}
|ražotājs             = ''[[Serijnij zavod Antonov|Antonov]]''
|pirmais lidojums     = {{Dat|1988|12|21||bez}}
|komerciālie lidojumi = kopš 1989. gada
|Status               = Ekspluatācijā 
|ražošanā             = 1988. gads
|izgatavoti = 1
|izmaksas = 
}}
'''''An-225 Mrija''''' ({{val|uk|Mрія}} — ‘sapnis’) bija transporta [[reaktīvā lidmašīna]], kura izstrādāta [[Padomju Savienība|PSRS]] 1980. gados [[Antonova konstruktoru birojs|Antonova konstruktoru birojā]]. To darbināja seši [[Turboventilatora dzinējs|turboventilatora dzinēji]], un tā bija garākā un smagākā (maksimālā pacelšanās masa 640 t) lidmašīna, kas jebkad uzbūvēta. Tai ir lielākais [[spārnu plētums]] no mūsdienās aktīvajām lidmašīnām. Izgatavots tikai viens ''An-225'' eksemplārs (sērijas numurs ''UR-82060''), un to izmantoja [[Ukraina]]s operators. Lidmašīna tika iznīcināta [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā 2022. gada februārī, Krievijas gaisa spēkiem uzbrūkot [[Hostomeļa]]s lidlaukam.<ref>[https://focus.ua/voennye-novosti/507959-mriya-sgorela-samyy-bolshoy-v-mire-samolet-an-225-unichtozhen-pri-atake-na-gostomel "Мрия" сгорела. Самый большой в мире самолет Ан-225 уничтожен при атаке на Гостомель]</ref>
'']]

[[Kategorija:Testēšana]]
[[Kategorija:Produkti]]

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Korintijas nome
| official_name           = 
| other_name              = {{gree|Νομός Κορινθίας}}
| type                    = 
| image_skyline           = Corinth Canal - Flickr - GregTheBusker.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Korintas kanāls.
| image_shield            = 
| shield_size             = 
| image_flag              = 
| flag_size               = 
| image_seal              = 
| seal_size               = 
| nickname                = 
| motto                   = 
| anthem                  = 
| capital                 = 
| largest_city            = 
| official_language       = 
| spoken_language         = 
| image_map               = Nomos Korinthias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = 
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       = 
| subdivision_name2       = 
| leader_party            = 
| leader_title            = 
| leader_name             = 
| area_footnotes          = 
| area_magnitude          = 
| area_total_km2          = 2290
| area_land_km2           = 
| area_water_km2          = 
| area_water_percent      = 
| area_rank               = 
| elevation_max_m         = 
| population_footnotes    = 
| population_total        = 145082
| population_as_of        = 2011
| population_rank         = 
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = 
| population_blank1       = 
| population_blank2_title = 
| population_blank2       = 
| seat_type = Centrs
| seat = [[Korinta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 6
| p1 = 
| p2 = 
| p3 = 
| p4 = 
| p5 = 
| p6 = 
| p7 = 
| p8 = 
| p9 = 
| p10 = 
| p11 = 
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 = 
| footnotes               = 
}}

[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes vijolnieki| Vijolnieces]]

[[Kategorija:Siguldas novada pagasti|Ledurgas]]
[[Kategorija:Limbažu rajons|Ledurgas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

{{Commonscat|Thought experiments}}

{{Citas nozīmes|leģendas varoni|Lielais Kristaps (nozīmju atdalīšana)|Lielais Kristaps}}

[[Kategorija:Starptautiskais ģeofizikas gads]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]

zelta statuja]] 
'''Ahimsa''' ({{val-sa|अहिम्स}}) ir būtisks jēdziens [[Indija|Indijā]] radušajās [[Reliģija|reliģiski]] [[Filozofija|filosofiskajās]] mācībās, piemēram, [[Budisms|budismā]], [[Hinduisms|hinduismā]] un īpaši [[Džainisms|džainismā]], ar ko apzīmē nevardarbīgu izturēšanos pret dzīvajām būtnēm. Tas ir cieši saistīts ar uzskatu, ka jebkāda vardarbība izraisa negatīvas [[Karma|karmiskas]] sekas. Cilvēki, kas pieņem šo principu, parasti izvēlas [[Veģetārisms|veģetāru]] ēdienu, jo tā pagatavošanā nav nodarīts pāri [[dzīvnieki]]em, tie arī nepiedalās dzīvnieku upurēšanas rituālos. Tomēr jautājums par to, uz kādām būtnēm un, cik lielā mērā attiecināt ahimsas principu, ir diskutabls jau tūkstošiem gadu, jo dažādās minēto mācību kustībās un strāvojumos valda atšķirīgi uzskati.

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nukuoro
|attēls              = Nukuoro ISS013-E-28610.jpg
|attēla paraksts     = 
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = 
|position = 
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Nukuoro''
|izvietojums         = 
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 3 |latm= 51 |lats=  |latNS= N 
|longd=154 |longm= 56 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,67
|garums              = 8
|platums             = 6
|lagūna              = 27,25
|atols               = 40
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = 
|augstums            = 
|salu skaits         = 44
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 210 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 125,7
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts ciems        = Nukuoro
|piezīme =
}} 
'''Nukuoro''' ({{val|nkr|Nukuoro}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Atola iedzīvotāji ir polinēzieši, runā [[nukuoro valoda|nukuoro valodā]], kas tuva [[samoāņu valoda]]i. Nukuoro ir viens no diviem [[Polinēzijas eksklāvi]]em Mikronēzijā, otrs ir [[Kapinamarani]].

[[Beļģija]]s piekrastē]]
'''Vēja turbīna''' ir ierīce, kas pārveido [[vējš|vēja]] [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]] [[mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]]. Ja mehāniskā enerģija tiek pārvērsta [[elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]], ierīci mēdz saukt arī par '''vēja ģeneratoru'''. Ierīces, kas [[vēja enerģija|vēja enerģiju]] izmanto ūdens sūknēšanai vai graudu malšanai, sauc par [[vējdzirnavas|vējdzirnavām]].

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kārlis Hūns
|     vārds_orig = 
|         attēls = Huns 007.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Pašportrets (1864)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Madliena]], [[Vidzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})      
|         m_gads = 1877
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Davosa]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|mākslas virziens = Vēsturiskais žanrs
|    kategorijas = nē  
|    citas daļas = 
}}
'''Kārlis Jēkabs Vilhelms Hūns''',<ref>Edvarda Šmite. Kārlim Hūnam — 175. Studija, 2006., 1. numurs</ref> arī '''Kārlis Teodors Hūns''' ({{val|de|Karl Huhn}}, {{val|ru|Карл Федорович Гун}}, dzimis {{Dat|1831|11|13}} [[Madliena|Madlienā]], miris {{Dat|1877|01|28}} [[Davosa|Davosā]], [[Šveice|Šveicē]]), bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] gleznotājs, viens no vēsturiskā žanra aizsācējiem [[Latvija]]s glezniecībā, kā arī viens no nozīmīgākajiem 19. gadsimta vācbaltiešu māksliniekiem.

{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Dimitrios Joannidis'''{{fact}} ({{val|el|Δημήτριος Ιωαννίδης}}, ''Dimitrios Ioannidis''; dzimis 1923. gada 13. martā [[Atēnas|Atēnās]], miris 2010. gada 16. augustā) bija [[Grieķijas Karaliste]]s armijas virsnieks, brigadieris, viens no vadošajiem [[Grieķijas militārā hunta|Grieķijas militārās huntas]] locekļiem. Huntas vadītājs un [[Grieķija]]s Republikas faktiskais [[diktators]] no 1973. gada 25. novembra līdz 1974. gada 23. jūlijam. Pēc demokrātijas atjaunošanas tiesāts un 35 gadus pavadījis cietumā.

Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

'''21. jūnijs''' ir gada 172. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (173. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 193 dienas.

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Arctic Warbler 4683b.jpg
 | att_nosaukums = 
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = P. borealis
 |       suga_lv = Ziemeļu ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus borealis <small>([[Johans Heinrihs Blasiuss|Blasius]], 1858)</small>
 |     izplatība = 
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Krustalīce]]

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Katvaru pagasts
| karte             = Katvaru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Katvaru pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Katvaru pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Pociems
| platība           = 124,2
| iedzīvotāji       = 1256<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1256 / 124.2 round 1}}
| izveidots         = 
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Katvaru pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām . Robežojas ar sava novada [[Limbaži|Limbažu]] pilsētu un [[Umurgas pagasts|Umurgas]], [[Limbažu pagasts|Limbažu]], [[Viļķenes pagasts|Viļķenes]], [[Pāles pagasts|Pāles]] un [[Brīvzemnieku pagasts|Brīvzemnieku]] pagastiem un [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Dikļu pagasts|Dikļu pagastu]]. 

[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

'''Heteroseksisms''' ir [[attieksme]]s, [[uzskats|uzskatu]] un [[diskriminācija]]s sistēma, veidota, lai aizstāvētu seksualitāti un attiecības starp pretējiem dzimumiem.<ref name="JungSmith">{{Grāmatas atsauce|last=Jung|first=Patricia Beattie|author2=Smith, Ralph F.|title=Heterosexism: An Ethical Challenge|url=https://archive.org/details/heterosexismethi0000jung|publisher=State University of New York Press|year=1993|isbn=0-7914-1696-8}} {{en ikona}}</ref> Tas iekļauj pieņēmumu, ka visi cilvēki ir [[heteroseksualitāte|heteroseksuāli]] vai ka attiecības starp pretējiem dzimumiem ir norma, kā arī to, ka heteroseksualitāte ir pārāka.

'''Putekšņlapa''' ir daļa no [[Ziedaugi|ziedauga]] [[Zieds|zieda]], zieda [[Vīrišķais dzimums|vīrišķais]] [[Reproduktīvā sistēma|reproduktīvais orgāns]], kas ražo [[putekšņi|putekšņus]]. Putekšņlapa sastāv no pavediena un [[dziedzeris|dziedzera]], kurā veidojas putekšņu [[graudi]]. Katrā no 4 putekšnīcas ligzdiņām veidojās mikrosporas, kas pārveidojas par putekšņiem. Šos putekšņus mēdz saukt par [[ziedputekšņi]]em. Putekšņlapu skaits augos mainās, sākot ar vienu, beidzot ar vairākiem tūkstošiem, piemēram, [[kaktuss|kaktusam]]. Putekšņlapas savā starpā var saaugt. Ķirbjveidīgiem un asterveidīgajiem augiem putekšņlapas saaug pilnībā. Atkarībā no auga, vai zieda, putekšņlapas var būt piestiprinātas pie ziedlapiņām, vai kādas citas zieda daļas.<ref>Terminoloģijas vārdnīca bioloģijā, 1962. gads, 367. lpp</ref>

{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meklējot Nekurzemi
| attēls                   = Findingneverlandposter.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Finding Neverland''
| žanrs                    = fantāzija, drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = 
* [[Ričards N. Gladšteins]]
* [[Nellija Belflauera]]
| scenārija autors         = [[Deivids Magī]]	
| galvenajās lomās         = 
* [[Džonijs Deps]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džūlija Kristija]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Rada Mičela]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kaczmareks]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2004|10|29|Apvienotā Karaliste|2004|11|12|ASV|2005|3|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/finding-neverland-2004-0|title=Finding Neverland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = 
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=findingneverland.htm|title=Finding Neverland (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|116,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Meklējot Nekurzemi''' ({{val|en|Finding Neverland}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Keita Vinsleta]], [[Džūlija Kristija]], [[Dastins Hofmans]] un [[Rada Mičela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

{{catmore}}
{{Commonscat|Mercedes-Benz vehicles}}

'''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>5</sub>H<sub>11</sub>N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,<br />pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=106&nbsp;°C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C<sub>5</sub>H<sub>11</sub>N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8&nbsp;°C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

{{Commonscat|Geography of Uruguay}}

{{Commonscat|Sports in Croatia}}

{{Commonscat|Chronicles|Hronikas}}

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Ardžeša
| citvaloda      = ro
| oriģinālnosaukums = Argeș
| attēls            = Arges rivier.jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Ardžeša
| karte             = 
| kartes_paraksts   = 
| kartes_izmērs     = 
| izteka            = [[Fegeraši]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=21 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{ROU}}
| garums            = 350
| iztekas_augstums  = 2030
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 
| caurtece          = 73
| gada_notece       = 
| baseins           = 12 550
| pietekas          = 
  | vietaskarte       = Rumānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

'''Cesvaines pils''' ({{val|de|Schloss Seßwegen}}) ir [[historisms (arhitektūra)|historisma]] stilā celta [[muiža]]s pils [[Cesvaine|Cesvainē]], kas atrodas blakus [[Cesvaines viduslaiku pils]] drupām. Pils ir izcils [[Eklektika (arhitektūra)|eklektisma]] paraugs, kurā sajaukušies [[gotika]]s, [[renesanse]]s, [[romānika]]s un [[jūgendstils|jūgendstila]] elementi. Pils būvēta no neapmestiem [[laukakmens|laukakmeņiem]].

{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Sultan''''' var būt:
* [[Handana sultāne]];
* [[Roksolana]];
* [[Sultāne Bejhana]];
* [[Sultāne Fatma]];
* [[Sultāne Hafsa]];
* [[Sultāne Halime]];
* [[Sultāne Hatidža]];
* [[Sultāne Kosema]];
* [[Sultāne Mihrimaha]];
* [[Sultāne Nurbana]];
* [[Sultāne Safije]];
* [[Sultāne Šaha]];
* [[Sultāne Turhana Hatidže]].

'''Luminiscence''' ir spontāna [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] emisija, kuru neizsauc [[absolūti melns ķermenis|melna ķermeņa]] starojums, bet gan enerģijas atbrīvošanās, [[elektroni]]em pārejot no ierosināta stāvokļa uz pamatstāvokli. Luminiscences ilgums ievērojami pārsniedz [[gaisma]]s svārstību periodu 10<sup>−15</sup> s.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=«Современная высшая школа: инновационный аспект»|url=http://dx.doi.org/10.7442/2071-9620.20122|publisher=International Institute of Design and Service}}</ref>

{{cita nozīme|luterticīgo katedrāli|Helsinku pareizticīgo katedrāli|Helsinku pareizticīgo katedrāle}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Helsinku katedrāle
| infobox_width         = 
| image                 = Helsinki_July_2013-27a.jpg
| image_size            = 
| caption               = Helsinku katedrāle
| map_type              = Helsinki#Somija#Eiropa
| map_size              = 
| map_label             = Helsinku katedrāle
| position              = left
| latd                  = 60.170278
| longd                 = 24.952222
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Helsinki}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = 
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            = 
| website               = 
| architect             = [[Kārlis Ludvigs Engels]] (''Carl Ludvig Engel''), [[Ernsts Lormanis]] (''Ernst Lohrmann'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1830. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = 
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q738015"
}
</mapframe>

'''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

grāmata"), rokraksta un [[kaligrāfija]]s piemērs,
1584. gadā]]
 "Ceļā" — 36.5 metru garš tīstoklis un rokraksts, izstādē, [[Louela]], [[Masačūsetsa]], 2007. gadā]]

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #EEEEEE
| bg_color = #0000FF
| nos = ''Ararat-Armenia''
| logo_links = FC Ararat-Armenia logo.svg
| logo_izm = 
| pilns = 
| iesauka = 
| pilsēta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| līga = [[Armēnijas Premjerlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 3. vieta
| dib = 2017
| dib_mēn = 
| dib_dat = 
| dib_com = 
| beidza_pastāvēt = 
| darbojās = 
| stad = Erevānas futbola akadēmijas stadions
| ietilp = 1428
| krāsas = 
| īpašn = 
| prez = {{flaga|Armēnija}} Samvels Karapetjans
| menedžeris = 
| tren = {{flaga|Armēnija}} ''Vardan Bichakhchyan''
| kapteinis = 
| mediji = 
| sadarbojas = 
| current = 
| pattern_la1 = _arminia1819t
| pattern_b1 = _arminia1819t
| pattern_ra1 = _arminia1819t
| pattern_sh1 = _ararat1920h
| pattern_so1 = 
| leftarm1 = 
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = 
| shorts1 = 4666FF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _zira1819a
| pattern_b2 = _zira1819a
| pattern_ra2 = _zira1819a
| pattern_sh2 = _xv1516h
| pattern_so2 = 
| leftarm2 = C80815
| body2 = C80815
| rightarm2 = C80815
| shorts2 = 000000
| socks2 = C80815
| website = 
}}

'''Vēžošana''' ir [[vēži|vēžu]] ķeršana vai nu ar rokām, brienot pa [[ūdens|ūdeni]] un cenšoties tos saskatīt un notvert vai arī izmantojot vēžošanas rīkus, kuros vēži tiek ievilināti ar ēsmu. Ar to nodarbojas [[vasara|vasarā]] vai [[rudens]] sākumā un parasti [[krēsla|krēslā]] vai [[tumsa|tumsā]], taču tas nenozīmē to, ka tos nevar noķert arī diennakts gaišajā laikā.

[[Kategorija:Sporaugi]]

'''Ejakulācija''' ({{val-la|eiaculatio}} — ‘izsviešana’) ir [[sperma]]s izplūšana no [[dzimumloceklis|dzimumlocekļa]], kas parasti notiek reizē ar [[orgasms|orgasmu]]. Ejakulācijai ir liela nozīme [[apaugļošanās]] procesā. Retos gadījumos ejakulācija notiek [[priekšdziedzeris|priekšdziedzera]] (prostatas) slimību dēļ. Ejakulācija var notikt arī [[miegs|miega]] laikā. Šādu procesu sauc par [[pollūcija|pollūciju]] jeb ‘slapjajiem sapņiem’. Anejakulācija ir situācija, kad nevar notikt ejakulācija, bet disejakulācija ir tad, kad ejakulācija notiek ar [[sāpes|sāpēm]].

{{vielas infokaste|attēls= <br> Muscimola struktūrformula|citi nosaukumi=Panterīns, agarīns|ķīmiskā formula=C<sub>4</sub>H<sub>6</sub>N<sub>2</sub>O<sub>2</sub>|CAS numurs=2763-96-4|kušanas temperatūra=175 °C|molmasa=114,10|šķīdība ūdenī=labi šķīstošs}}
'''Muscimols''' (5-(aminometil)3-izoksazols) ir [[sarkanā mušmire|sarkanajās mušmirēs]] ''Amanita muscaria'' un [[Panteru mušmire|panteru mušmirēs]] ''Amanita pantherina'' atrodama viela ar centrālo nervu sistēmu ietekmējošām īpašībām. Tas ir [[ibotēnskābe]]s degradācijas produkts, viegli izšķīdināms ūdenī, metilspirtā, etilspirtā un [[DMSO]]. Tiek pieskaitīta [[disociatīvie halucinogēni|disociatīvo halucinogēnu]] klasei.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Amanita Muscaria: chemistry, biology, toxicology and ethnomycology|last=Michelot D.|first=D.|last2=Mendelez-Howell|first2=L.M.|publisher=The British Mycological Society|year=2003|isbn=|edition=Mycol. Res. Volume 107 Issue 2|volume=|location=United Kingdom|date=|page=131-146|pages=}}</ref>

{{Skaitlis
|num = 28
|lv = Divdesmit astoņi
}}
'''28''' ('''divdesmit astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[27 (skaitlis)|27]] un [[29 (skaitlis)|29]].

'''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 
| nosaukums                  = Seišelu starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Seychelles International Airport/Aéroport de la Pointe Larue
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Seychelles_083.JPG
| paraksts                   = 
| IATA                       = SEZ
| ICAO                       = FSIA
|lat_deg=4.674444|lat_dir=S
|lon_deg=55.521944|lon_dir=E
| karte                      = Seišelas#Indijas okeāns
| kartes_paraksts            = 
| kartes_marķieris           = Seišelu starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila/militārā
| ipasnieks-operators        = Seišelu civilās aviācijas pārvalde
| ipasnieks                  = 
| atrasanas_vieta            = {{SYC}}
| elevation-f                = 10
| elevation-m                = 3
| koordinates                = 
| metric-rwy                 = 
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-f                = 9833
| r1-length-m                = 2997
| r1-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           = 736 558 (2013)
| lidojumu_skaits            = 
}}

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Pablo Neruda 
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība = 
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda = 
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes = 
|        kategorijas = 
}}

{{Senvietas infokaste
| name           = Alifera
| native_name    = {{gree|Άλίφειρα}}
| image          = Temple of Athena, built ca. 500-490 BC, oriented north-south because of the configuration of the site, the peristyle consisted of 6 by 15 Doric columns, Alipheira, Greece (14106107156).jpg
| image_size     = 
| caption        = Atēnas tempļa paliekas Aliferā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 31| lats = 44| latNS = N
| longd = 21| longm = 52| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         = 
| type           = pilsēta
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = drupas
| management     = 
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Alifera''' ({{val|grc|Άλίφειρα}}) bija nocietināta [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta, kas atradās senās [[Arkādija]]s dienvidrietumu daļā, kalnainā apgabalā [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā, uz robežas ar [[Trifilija|Trifiliju]]. Piederēja kinuriešiem ([[pelazgi]]em), Arkādijas apgabala, teritorijā. Pilsēta bija izvietota ap 40 stadijus uz dienvidiem no [[Alfeja]]s upes, uz dienvidrietumiem no mūsdienu ciema, Alifiras.

'''Koriolisa spēks''' ir [[Zeme]]s griešanās izraisīts novirzīšanās [[spēks]].

{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Akcidence''' ({{val|la|accidens}} — 'gadījuma, nejaušība') ir nesvarīgais, mainīgais, nejaušais, kas var būt neievērots bez lietas būtības maiņas (lietas mazsvarīgums).

{{Politiskās partijas infokaste
| logo = Logo European Pirate Party 01.svg
| name = Eiropas Pirātu Partija
| colorcode = #000000
| president = [[Mikuláš Peksa]] ([[Čehijas Pirātu Partija|CZ]])
| foundation = {{start date|df=y|2014|03|21}}
| headquarters = [[Luksemburga (pilsēta)]], [[Luksemburga]]
| ideology = [[Pirātu politika]]<br />[[Informācijas brīvība]]
| international = [[Pirātu Partiju Internacionāle]]
| europarl = 
| seats1_title = [[Eiropas Parlaments]]
| seats1 = {{composition bar|4|705|{{party color|black}}}}
| seats2_title = [[Eiropadome]]
| seats2 = {{composition bar|0|27|{{party color|black}}}}
| seats3_title = [[Eiropas Komisija]]
| seats3 = {{Infobox political party/seats|0|27|hex={{party color|black}}}}
| seats4_title = [[Apakšpalāta|Eiropas apakšpalātas]]
| seats4 = {{Infobox political party/seats|12|9874|hex={{party color|black}}}}
| seats5_title = [[Augšpalāta|Eiropas augšpalātas]]
| seats5 = {{Infobox political party/seats|3|2714|hex={{party color|black}}}}
| website = {{URL|european-pirateparty.eu}}
| name_native = European Pirate Party
}}
'''Eiropas Pirāti''' ('''PIRATES''') vai '''Eiropas Pirātu partija''' ('''PPEU''') ir [[Partija|partiju]] apvienība. Tā tika dibināta 2014. gada 21. martā [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamentā]] [[Brisele|Briselē]] saistībā ar konferenci "Eiropas interneta pārvaldība un ne tikai", un to veido Eiropas valstu [[Pirātu politika|pirātu partijas]]. Partijas sadarbojās, lai īstenotu kopīgu kampaņu [[2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas|2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām]].<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://euobserver.com/institutional/115888|title='Pirates' to run joint campaign in next EU elections|work=EUobserver|date=16 April 2012}}</ref>

{{Vielas infokaste
|               attēls =<br /> <br />Dekstrometorfāna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 125-71-3
|      ķīmiskā formula = C<sub>18</sub>H<sub>25</sub>NO
|              molmasa = 271,4
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 111&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi =
}}

'''Dzelzceļa līnijas trase''' raksturo ceļa garenass stāvokli telpā. Trases projekciju horizontālā plaknē sauc par līnijas plānu, bet līnijas izvērsi vertikālajā plaknē — par līnijas profilu. Piesaiste ir gan sliedes galviņas līmenim un virzienam, gan attiecīgi [[Zemes klātne|zemes klātnes]] līmenim un virzienam caur virsbūves kārtu.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br /><br />Taurīna molekulas modeļi<br /><br />Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C<sub>2</sub>H<sub>7</sub>NO<sub>3</sub>S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}

[[Kategorija:Emajegi]]

'''Naumova''' var būt:
* [[Naumova (ciems)|Naumova]] — apdzīvota vieta Alūksnes novada Pededzes pagastā;
* [[Naumova (upe)|Naumova]] — upe Latvijā, Kūdupes pieteka;
* [[Darja Naumova]] (''Дар’я Сяргееўна Навумава''; dzimusi 1996. gadā) — baltkrievu svarcēlāja;
* [[Marija Naumova]] — Latvijas dziedātāja (dzimusi 1973. gadā);

'''Ametists''' ({{val|el|αμεθυστoς}} — "a" ("ne") un "methuskein" ("piedzerties") — no ticējuma, ka akmens pasargās no reibuma) (SiO<sub>2</sub>) ir violeta vai purpursarkana [[kvarcs|kvarca]] paveids, kuru bieži izmanto kā dārgakmeni. Ametistu kā dārgakmeni lietoja jau [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], kur to lietoja kā materiālu [[zīmogs|zīmogiem]]. [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]] cilvēki nēsāja ametista talismanus un izmantoja no ametista darinātus traukus ticot, ka tas pasargās no reibuma.

{{catmore|Asku sēnes}}
[[Kategorija:Sēnes]]
[[Kategorija:Ķērpji]]

'''Jelgavas pilsētas Goda zīme''' ir augstākais [[Jelgava]]s pilsētas apbalvojums. Apbalvojumu apstiprināja un pirmo reizi pasniedza 1998. gadā. Augstāko apbalvojumu pasniegšana Jelgavā notiek divreiz gadā — Pilsētas svētkos un Latvijas Republikas proklamēšanas gadadienā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jelgava.lv/pilseta/par-jelgavu/simbolika/jelgavas-valstspilsetas-augstakais-apbalvojums-goda-zime/|title=Jelgavas valstspilsētas augstākais apbalvojums Goda zīme|website=Jelgava|access-date=2024-01-17|language=lv}}</ref>

'''Džaka''' (''Xhaka'') var būt:
* [[Granits Džaka]] (1992) — albāņu izcelsmes Šveices futbolists;
* [[Taulants Džaka]] (1991) — albāņu futbolists.

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Oktants
| abbreviation = Oct
| name_latin = Octans
| RA = 22
| dec = -90
| areatotal = 291
| arearank = 50. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''ν Oct''
| starmagnitude = 3,73
| neareststarname = ''HD 212168''
| stardistance = 75,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]<br />[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]<br />[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]<br />[[Paradīzes Putns]]<br />[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]<br />[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]<br />[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

{{kategorijas+}}
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums = 
 |          vārds = Filips Konovals
 |     vārds_orig = Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval
 |         attēls = Filip Konowal VC.jpg
 |     att_izmērs = 
 |  att_nosaukums = 
 |        dz_gads = 1887
 |     dz_mēnesis = 3
 |       dz_diena = 25
 |       dz_vieta = [[Kutkivci]],[[Podolijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]], tagad {{UKR}}
 |         m_gads = 1959
 |      m_mēnesis = 6
 |        m_diena = 3
 |        m_vieta = [[Hala]], [[Kvebeka]], [[Kanāda]]
 |      pilsonība = {{CAN}}
 |        tautība = [[ukrainis]]
 |       paraksts = 
 |         pakāpe = [[seržants]]
 | dienesta_laiks = 1909–1913 (Krievija)<br>1915 – 1919 (Kanāda)
 |         valsts =  [[Krievijas Impērija]]<br>{{flaga|Canada|1868|}} [[Kanāda]]
 |      struktūra = [[kavalērija]]
 |        vienība = [[Ģenerālgubernatora gvardes kājnieku pulks]]<br>[[Kanādas meža korpuss]]<br>Kanādas Sibīrijas ekspedīcijas spēki
 |   nodarbošanās = karavīrs
 |      komandēja = 
 |         kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br>[[Krievijas pilsoņu karš]]
 |    apbalvojumi = {{plainlist|
*  [[Viktorijas krusts]] 
*  [[Britānijas Kara medaļa]]
*  [[Svētā Jura krusts]] (IV šķira)
*  Uzvaras medaļa
*  Karaļa Džordža VI kronēšanas medaļa
*  Karalienes Elizabetes II kronēšanas medaļa
}}
 |      izglītība = 
 |     cits_darbs = īpašais aizbildnis [[Kanādas Ministru prezidenta birojs|Ministru prezidenta birojā]]
 |    kategorijas = nē
}}
'''Filips Konovals''' ({{val|uk|Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval}}; dzimis {{dat|1887|3|25}}[1], miris {{dat|1959|6|3}}) bija augsti apbalvots [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Kanāda]]s karavīrs. Konovals ir pirmais [[Kanādas ekspedīcijas korpuss|Kanādas korpusa]] loceklis, kas nav dzimis [[Britu impērija|Britu impērijā]] (un vienīgais ukrainis<ref>https://www.iwm.org.uk/collections/item/object/205019047</ref>), kuram piešķirts [[Viktorijas krusts]], kas ir augstākais militārais apbalvojums par varonību kara laikā, kas tiek piešķirts [[Lielbritānija]]s un [[Nāciju Sadraudzība|Sadraudzības]] spēkos dienējušiem karavīriem.<ref>"Discover Canada, Study Guide" (PDF). canada.ca. Retrieved 9 December 2021.</ref>
== Viktorijas krusts un pārējās medaļas ==
[[Kanādas Kara muzejs]] [[Otava|Otavā]] iegādājās Konovala Viktorijas krustu un citas medaļas 1969. gadā.

{{Personas infokaste
|          vārds = Vinčenco Skamoci
|     vārds_orig = ''Vincenzo Scamozzi''
|         attēls = Scamozzi portrait by Veronese.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Skamoci portrets ([[Veronēze]])
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1548
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Vičenca]], [[Venēcijas republika]]<br>([[Veneto]], {{ITA}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1616
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Venēcija]], [[Venēcijas republika]]<br>([[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Singapūrā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Singapūras mūziķi| Mūziķes]]

{{BioTakso infokaste|attēls=流星毬蘭 20190713212706.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya multiflora|Daudzziedu hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya multiflora|suga_lv=Daudzziedu hoija}}'''Daudzziedu hoija''' (''Hoya multiflora'') ir tropisku augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Sulavesi]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs.

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabitīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-30
|ķīm_formula=Ca<sub>3</sub>Mg<sub>3</sub>(UO<sub>2</sub>)<sub>2</sub>(CO<sub>3</sub>)<sub>6</sub>(OH)<sub>4</sub>·18(H<sub>2</sub>O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bāli zaļš, zaļgandzeltens
|svītra=
|habituss=Adatveida kristāli, kārtiņas, šķiedraini kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2,5
|spīdums=Zīdains
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=n<sub>α</sub> = 1.502 n<sub>β</sub> = 1.508 n<sub>γ</sub> = 1.525
|pleohroisms=
|blīvums=2,58
}}

{{Karaliskas personas infokaste
| name         = Abū Bekrs
| alt          = 
| title        = kalifs
| image        = Rashidun Caliph Abu Bakr as-Șiddīq (Abdullah ibn Abi Quhafa) - أبو بكر الصديق عبد الله بن عثمان التيمي القرشي أول الخلفاء الراشدين.svg
| caption      = 
| succession1  = [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu kalifāta]] kalifs
| predecessor1 = 
| successor1   = [[Umars Ibnelhatābs]]
| reign1       = no 632. līdz {{dat|634|8|23|D|bez}}
| succession2  = 
| reign2       = 
| reign-type2   = 
| predecessor2 = 
| successor2   = 
| spouse       = vairākas sievas
| issue        = [[Aiša]] un vēl 5 bērni
| full name    = Abū Bekrs as Sadīks abd Allāhs ibn Abī Kuhāfa
| house        = 
| dynasty      = 
| father       = 
| mother       = 
| birth_date   = [[573. gads|573]]. gadā
| birth_place  = [[Meka]], [[Hidžāzs]]
| death_date   = {{dat|634|8|23}}
| death_place  = [[Medīna]], [[Hidžāzs]], [[Rāšidunu kalifāts]]
| burial_place = 
| religion     = [[islāms]]
}}

'''Bīne''' var būt:

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavību lielvalsts
| operators = 
| attēls = Assassination Nation poster.png
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = melnā komēdija, trilleris
| režisors = [[Sems Levinsons]]
| producents = 
| scenārijs = Sems Levinsons
| aktieri = * [[Odesa Janga]]
* [[Suki Voterhausa]]
* [[Hari Nefa]]
* [[Abra (dziedātāja)|Abra]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kolmens Domingo]]
* [[Moda Apatova]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Bella Torna]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Assassination Nation''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Foxtail Entertainment''
* ''Phantom Four Films''
* ''Creative Wealth Media Finance''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''Neon''
* ''Gozie AGBO''
* ''30West''
* ''Refinery29''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|9|21|ASV}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6205872/|title=
Assassination Nation (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Slepkavību lielvalsts"''' ({{Val|en|Assassination Nation}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska melnās komēdijas trillera filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ellecanada.com/culture/movies-and-tv/assassination-nation-will-make-you-rethink-your-relationship-with-the-internet|title=Assassination Nation Will Make You Rethink Your Relationship with the Internet|website=Elle Canada|access-date=2023-10-05|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comingsoon.net/movies/news/1025739-assassination-nations-suki-waterhouse-signs-on-for-misbehaviour|title=Assassination Nation's Suki Waterhouse Signs On For Misbehaviour|last=Hermanns|first=Grant|website=ComingSoon.net - Movie Trailers, TV & Streaming News, and More|access-date=2023-10-05|date=2019-01-08|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/04/29/woman-crush-wednesday-maude-apatow/|title=Woman Crush Wednesday: Maude Apatow is Taking Over 'Hollywood'|access-date=2023-10-05|date=2020-04-29|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2018/1/24/16921552/sundance-2018-assassination-nation-film-review-sam-levinson|title=Assassination Nation is a vicious, cathartic horror film about misogyny|last=Robertson|first=Adi|website=The Verge|access-date=2023-10-05|date=2018-01-24|language=en-US}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Sems Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odesa Janga]], [[Suki Voterhausa]], [[Hari Nefa]], [[Abra (dziedātāja)|Abra]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kolmens Domingo]], [[Moda Apatova]], [[Bills Skašgords]], [[Džoels Makheils]] un [[Bella Torna]].

'''Zuma''' var būt:

'''Austrumāzija''' ir [[pasaule]]s reģions, kurš atrodas [[Āzija]]s austrumu daļā. Austrumāzijas platība ir 11 839 074 km<sup>2</sup> un tajā dzīvo apmēram 1 555 784 500 iedzīvotāju (131 iedz./km<sup>2</sup>). Austrumāzijas lielākā valsts ir [[Ķīna]] un tās platība ir 9 597 000 km².

'''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

'''Nervu audi''' ir kopīga [[Neirons|nervu šūnu]] un [[Neiroglija|neiroglijas šūnu]] sistēma.<ref name="Biology"/><ref name="Morph"/> Šīs šūnas izpilda specifiskas funkcijas: kairinājuma uztveres, uzbudināšanas, impulsu izstrādāšanas un  nosūtīšanas. Nervu audi ir galvenais [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] orgānu uzbūves pamats. Šie [[Orgāns|orgāni]] veic visu [[Audi|audu]] un orgānu regulāciju, to integrāciju organismā un saiti ar ārējo vidi.<ref name="Morph"/>

'''Legolande''' ({{val-da|Legoland}}) ir bērnu tematisko izklaides parku tīkls, kas veltīts "[[Lego]]" konstruktoriem. Pasaulē pirmā Legolande tika atklāta 1968. gadā [[Billunda|Billundā]], [[Dānija|Dānijā]], kur atrodas arī "Lego" galvenā mītne un rūpnīca, kurā saražo 90% no visas "Lego" produkcijas. Šobrīd darbojas vēl vairākas Legolandes, to skaitā [[Gincburga]] ([[Vācija]]), [[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]] ([[Lielbritānija]]), [[Karlsbāde (Kalifornija)|Karlsbāde]] ([[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), [[Džohora]] ([[Malaizija]]), [[Vinterheivena]] ([[Florida]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).

[[Kategorija:Putni]]
[[Kategorija:Nelidojošie putni]]

'''Galvanometrs''' ir ierīce, ar kuru [[Mērīšana|mēra]] vāju [[Līdzstrāva|līdzstrāvu]] un nosaka tās virzienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://illustrationprize.com/lv/86-difference-between-galvanometer-amp-ammeter.html|title=Viss par elektrību un elektroniku|website=illustrationprize.com|access-date=30.03.2021}}</ref> [[Skala]] var būt graduēta gan [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]], gan [[Spriegums|sprieguma]], gan citu [[Fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] [[Mērvienība|mērvienībās]], iedaļu var arī nebūt, ja nosakāma tikai [[līdzstrāva]]s esamība un virziens, tad to sauc par '''galvanoskopu'''.

{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}

em]]
'''Nuga''' (no {{val|fr|nougat}} {{IPA|[nu.ɡa]}}) ir [[konditoreja]]s izstrādājums, ko tradicionāli gatavo no [[cukurs|cukura]] vai [[medus]] un grauzdētiem [[rieksti]]em (visbiežāk [[parastā mandele|mandelēm]] vai [[lazdu rieksti]]em), dažkārt pievienojot arī [[šokolāde|šokolādi]]. Nugu parasti izmanto šokolādes batoniņu un šokolādes konfekšu pildījumos vai dažādu [[kūka|kūciņu]] un [[torte|tortu]] krēmos un rotājumos.<ref name="Segliņš, Kunkulberga">{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author1=Valdis Segliņš |author2=Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |pages=93.—94}}</ref>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus luridus 3.jpg 
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Suillellus
| ģints_lv =
| suga =Suillellus luridus
| suga_lv =Parastā raganbeka
| binomial =Suillellus luridus
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus luridus''
}}

{{Coord|56|32|56|N|27|43|43|E|dim:1000|display=title}}

{{infokaste+}}

'''Cēzara šifrs''' ir viens no [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] pielietotajiem [[šifrs|šifriem]]. To pirmais izmantoja [[Jūlijs Cēzars]], kad vajadzēja nosūtīt kādu ziņu savai armijai. No tā arī cēlies šī šifra nosaukums. Cēzara šifrs ir salīdzinoši vienkāršs: katrs ziņojuma [[burts]] tiek aizvietots ar citu burtu, kas atrodas, piemēram, trīs vienības tālāk [[alfabēts|alfabētā]].

'''30. oktobris''' ir gada 303. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (304. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 62 dienas.

{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Ventas rumba
| photo          = Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  = 
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    = 
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 44 | longEW = E
| region         = 
| location       = [[Kuldīga]]
| type           = 
| elevation      = 
| height         = 2,2 m
| height_longest = 
| number_drops   = 1
| width          = 100-270 m
| average_width  = 
| watercourse    = [[Venta]]
| average_flow   = 
| world_rank     = 
}}
'''Ventas rumba''' ir platākais [[ūdenskritums]] [[Eiropa|Eiropā]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref> Atrodas uz [[Venta]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, [[pali|palu]] laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ventas rumba |url=http://visitkuldiga.com/ventas-rumba/ |website=visitkuldiga.com |publisher=Kuldīgas aktīvās atpūtas centrs |accessdate={{dat|2021|10|28||bez}}}}</ref> Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir [[dabas piemineklis]] un ietilpst [[Ventas ielejas dabas liegums|Ventas ielejas dabas liegumā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |title=dabasretumi.lv |access-date={{dat|2009|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090812114753/http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |archivedate={{dat|2009|08|12||bez}} }}</ref>

{{cita nozīme|kukaiņiem|metalurģisku maisījumu|termīts (metalurģijā)}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coptotermes formosanus shiraki USGov k8204-7.jpg
| att_nosaukums=[[Formosas pazemes termīts|Formosas pazemes termīti]] (''Coptotermes formosanus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase =Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Dictyoptera
| virskārta_lv=Prusakveidīgie
| kārta=Blattaria
| kārta_lv=Prusaki
| virsdzimta=Termitoidae
| virsdzimta_lv=Termīti
| kategorijas = nē
| binomial=Termitoidae
| sinonīmi=
* ''Isoptera''
}}
'''Termīti''' (''Termitoidae'') ir sociālu [[kukaiņi|kukaiņu]] grupa, kas vēl nesenā pagātnē tika sistematizēta kā '''termītu kārta''' (''Isoptera''), bet mūsdienās saskaņā ar jaunākajiem atklājumiem tā tiek sistematizēta [[prusaki|prusaku kārtā]] (''Blattaria'') kā '''termītu virsdzimta'''.<ref name="bugguide"/> Termītiem izšķir 4000 [[suga]]s, no kurām apmēram 2800 ir aprakstītas un klasificētas 7 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Skvalēna struktūrformula <br /><br />Skvalēna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>30</sub>H<sub>50</sub>
|molmasa=410,71
|blīvums=855
|kušanas temperatūra=-100&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=285&nbsp;°C pie 25 mmHg
}}
'''Skvalēns''' (2,6,10,15,19,23-heksametil-2,6,10,14,18,22-tetrakozaheksaēns) ir nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar sešām izolētām (nekonjugētām) dubultsaitēm. Skvalēns pieder pie [[triterpēni]]em un tai pašā laikā tā ķīmiskā struktūra ir tuva [[karotinoīdi]]em. Skvalēns ir eļļains šķidrums.

{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       = 
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054&nbsp;9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas<br />27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/><br />(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])<br />6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9<br />−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 10<sup>7</sup> particles [[Cubic centimetre|cm<sup>−3</sup>]] by day and 10<sup>5</sup> particles cm<sup>−3</sup> by night. Along with equatorial surface temperatures of 390&nbsp;[[Kelvin|K]] by day and 100&nbsp;K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10<sup>-7</sup>&nbsp;[[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10<sup>-10</sup>&nbsp;Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10<sup>-7</sup> [[paskāls|Pa]] (dienā)<br />10<sup>-10</sup> [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   = 
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400&nbsp;km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

'''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

[[Kategorija:Sports|T]]
[[Kategorija:Terminoloģija]]

'''Kopējais pieprasījums''' ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,186.lpp</ref>

[[Kategorija:Kalifornija]]
[[Kategorija:ASV apgabali]]

{{Personas infokaste
| vārds = Ādolfs Agte
| vārds_orig = ''Gustav Adolf Agthe''
| attēls = Agte-Adolf.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1850
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LAT}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1906
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LAT}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = vācbaltietis
| nodarbošanās = inženieris
| dzimums = V
| vecāki = tēvs - [[Rīgas Doms|Doma]] ērģelnieks Johans Kristofs Agte, māte - Emma, dzim. Šliselberga
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = Karolīne Pandere (''Karoline Pander'')
| bērni = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = 
}}

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|      binomial = Equidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgu dzimta''' (''Equidae'') ir [[nepārnadži|nepārnadžu kārtas]] (''Perissodactyla'') dzimta, kas apvieno mūsdienu [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. To tuvākie radinieki ir [[degunradzis|degunradži]] un [[tapiri]]. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

'''Pusmetāli''' jeb '''metaloīdi''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp [[metāli]]em un [[nemetāli]]em. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska [[Alotropija|alotropiskā]] modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

[[File:Pixel geometry 01 Pengo.jpg|thumb|270px|Dažādu pikseļu ģeometrijas salīdzinājums]]
'''Pikseļi''' ir punkti, kas var spīdēt, veidojot attēlu uz [[Dators|datora]] monitora vai [[Televizors|televizora]] ekrāna; digitālā [[attēls|attēla]] vismazākais elements. [[Rastra grafika|Rastrgrafikā]] tas ir mazākais elements, kam var piešķirt tādus raksturojumus kā [[krāsa|krāsu]], [[spilgtums|spilgtumu]]. Pikseļa adrese nosaka tā [[Koordinātu sistēma|koordinātas]].

denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

{{Elektrodinamika}}

[[Kategorija:Kolima]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus bergi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus bergi <small>(Obruchev, 1943)</small>
}}
'''''Psammosteus bergi''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1943. gadā kā ''Yoglinia bergi''. 1965. gadā Obručevs un [[Elga Mark-Kurika]] sugu ieskaitīja [[Psammosteji|psammosteju]] ģintī kā ''Psammosteus bergi''. Sugas [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]] no Eglinas upes ([[Želča]]s pieteka) atseguma pie Teppo dzirnavām [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] ([[vidusdevons]], [[burtnieku svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus bergi'' nozīmē ''Berga'' [[Psammosteji|psammostejs]] (par godu krievu ihtiologam un evolucionistam [[Ļevs Bergs|Ļevam Bergam]]). Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] ([[Igaunija|Igaunijā]] (pie [[Karksi-Nuija]]s), [[Latvija|Lavijā]] ([[Burtnieks|Burnieku ezera]] dienvidaustrumu krastā) ) un Pleskavas apgabalā burtnieku svītas nogulumos.

{{infokaste+}}
'''Jēkabs Frīdrihs Hincs''' (''Jekopp Friedrik Hinz'', {{val-de|Jakob Friedrich Hinz}}, 1743-1787) bija [[Apgaismība]]s laikmeta skolotājs un grāmatizdevējs [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]].

{{infokaste+}}

{{catmore}}
{{Commonscat|Information retrieval|Informācijas meklēšana}}

{{Commonscat|Geography of Burkina Faso}}

{{Commonscat|Beverages|Dzērieni}}

'''9. oktobris''' ir gada 282. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (283. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 83 dienas.

{{Commonscat|Culture by country|Kultūra pēc valsts}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai draugi
| attēls                   = Just friends.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Friends''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = 
* [[Kriss Benders]]
* [[Dž. S. Spinks]]
* [[Maikls Ohovens]]
* [[Viljams Vinss]]
* [[Bils Džonsons]]	
| scenārija autors         = [[Ādams Deiviss]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Eimija Smārta]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Kriss Kleins]]
* [[Kristofers Markete]]
| mūzika                   = [[Džefs Kardoni]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|11|23||bez}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-friends-2005|title=Just Friends|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justfriends.htm|title=Just Friends (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Tikai draugi"''' ({{val|en|Just Friends}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Smārta]], [[Raiens Renoldss]], [[Anna Ferisa]], [[Kriss Kleins]] un [[Kristofers Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|23||bez}}.

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karstens Varholms
 |      vārds_orig = ''Karsten Warholm''
 |          attēls = Karsten Warholm at Istanbul 2023.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = Karstens Varholms 2023. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|2|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Norvēģija|Ulsteinvika}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{NOR}}
 |         tautība = 
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = ''Dimna IL''
 |        treneris = Leifs Ulavs Alness
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 45,94 (2021; [[Tokija]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 44,87 m (2020; [[Flurē]]) '''{{piezīme|NR|Nacionālais rekords}}'''
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |           slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{MedalCountry|{{NOR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=400 m/b}}}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|400 m/b}}<ref>https://sportacentrs.com/vieglatletika/23082023-kenedija_un_muna_vienojas_par_zelta_sadal</ref>
{{Medaļa|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|400 m}}
}}
'''Karstens Varholms''' ({{val|no|Karsten Warholm}}; dzimis {{dat|1996|2|28}}) ir [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], startē [[400 metru barjerskrējiens|400 m barjerskriešanas]] sacensībās, kā arī garā sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] ar rezultātu 45,94 sekundes, kas tika sasniegts, uzvarot [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada olimpiskajās spēlēs]], kas notika [[Tokija|Tokijā]] 2021. gadā. K. Varholms ir arī trīskārtējais Pasaules čempions (2017, 2019, 2023) un divkārtējs Eiropas čempions (2018, 2022) 400 m barjerskrējienā.

{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kīlargo
| operators = 
| attēls = Key largo432.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = film noir
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Edvards Robinsons]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Laionels Berimors]]
* [[Klēra Trevora]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Key Largo''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|7|16}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Kīlargo"''' ({{Val|en|Key Largo}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Edvards Robinsons]], [[Lorēna Bekola]], [[Laionels Berimors]] un [[Klēra Trevora]]. Filma balstīta uz [[Maksvels Andersons|Maksvela Andersona]] tāda paša nosaukuma 1939. gada lugu.

{{Vieglatlēta infokaste
 |      vārds = Anita Stukāne
|   vārds_orig = 
 |     attēls =
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
<!------ Personas dati ------>
 | dzimtais_vārds = Anita Balode
 |   pilns_vārds = Anita Stukāne-Balode
 |     dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1954|2|9}}
 |     dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Cēsis|td=Latvija}}
 |     mir_dat = 
 |    mir_viet = 
 |      taut = {{URS}}
 |   dzīvesvieta = 
 |     garums = 
 |      svars = 
 |     iesauka = 
 |    izglītība = [[Latvijas Universitāte]]<ref name="Latvijas sports" />
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |      disc = [[tāllēkšana]], [[augstlēkšana]]
 |     kar_sāk = 
 |    kar_beig = 
 |      klubs = [[Vārpa (sporta biedrība)|Sporta biedrība "Vārpa"]] <ref name="Latvijas sports" />
 |    treneris = 
*[[Elmārs Ozols]]
*[[Tālivaldis Budēvičs]]<ref name="Latvijas sports">{{Tīmekļa atsauce | title = Anita Stukāne| publisher = Latvijas sports| date = 2011.02.13. | accessdate = 2019.02.12 | url = http://www.latvijassports.lv/lv/personalijas/30-personalijas/s/303-anita-stukane}}</ref>
 |      trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |      olimp = 
 |      pc-a = 
 |      pc-t = 
 |      rc-a = 
 |      rc-t = 
 |      reg1 = 
 |      reg2 = 
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |       PR1 = 6,80 m (1979)
 |      PR1_d = Tāllēkšana 
 |       PR2 = 6,62 m (1982)
 |      PR2_d = Tāllēkšana (telpās)
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |      balv = 
 |     dzimums = S
 |    atjaunots = 
 |      slavz = 
<!------ Medaļas ------>
 |  rādīt_medaļas = jā
 |   headercolor = 
 | medaltemplates = 
{{Medal|Competition|Vasaras Universiāde}}
{{Medal|Gold|[[1979. gada Vasaras Universiāde|Mehiko 1979]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|IAAF Pasaules kauss}}
{{Medal|Gold|[[IAAF Pasaules kauss|Monreāla 1979]]|Tāllēkšana}}
}}
'''Anita Stukāne-Balode''' (dzimusi '''Balode'''; {{dat|1954|2|9}} [[Cēsis|Cēsīs]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlētika|vieglatlēte]], kas pamatā startēja [[tāllēkšana|tāllēkšanā]], kur visaugstākos starptautiskos panākumos guva un rezultātus uzstādīja 20. gadsimta 70. gadu beigās un 80. gadu sākumā. Bijusi [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordiste]] gan tāllēkšanā, gan [[augstlēkšana|augstlēkšanā]].

[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Neirozinātne]]

'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

{{Infobox political party
| country = Tanzānija
| party_name = 
| name_native = 
| party_logo = 
| colorcode = 
| leader = 
| foundation = {{dat|1977|2|5|N}}
| ideology = 
| position = 
| european = 
| international = 
| youth_wing = 
| colours = 
| headquarters = {{vieta|Tanzānija}}
| seats1_title = 
| seats1 = 
| footnotes = 
| flag = Flag of Chama Cha Mapinduzi.svg
}}'''Revolūcijas partija''' ([[svahili]]: ''Chama cha Mapinduzi'') ir [[Tanzānija|Tanzānijas]] valdošā [[Sociālisms|sociālistu]] [[politiskā partija]]. Dibināta 1977. gada 5. februārī, un kopš tā laika tā dominē valsts [[Politika|politikā]].

Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats. 

{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus ilicifolia|suga_lv=Pundurozols|binomial=Quercus ilicifolia|attēls=Quercus ilicifolia (24109573126).jpg|attēls2=Quercus ilicifolia (24205318825).jpg}}
'''Pundurozols''' ({{val-la|Quercus ilicifolia}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

{{Vielas infokaste
|attēls=<br>Sēra dioksīda molekulas modelis<br><br>Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,<br>sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO<sub>2</sub>
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4&nbsp;°C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10&nbsp;°C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads = 
 |    dz_mēnesis = 
 |      dz_diena = 
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads = 
 |     m_mēnesis = 
 |       m_diena = 
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = 
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = 
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

'''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO<sub>2</sub>×''n''H<sub>2</sub>O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].