{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922 
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils muižas parks Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     = 
| other_versions = 
}}

{{Militārās_vienības_infokaste|nosaukums=Ukrainas Desanta trieciena spēki|attēls=|virsraksts=Emblēma|valsts={{karogs|Ukraina}}|pastāvēšana=1992—pašlaik|daļa no=[[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņotajiem spēkiem]]|karaspēka veids=[[Gaisa spēki]]|krāsas=|karavīru skaits=20 000 (2022)|devīze=''Завжди перші!''|militārās operācijas=[[Krievijas—Ukrainas karš]]:<br />* [[Donbasa karš]]<br />* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā]]|pašreizējais komandieris=[[Ģenerālmajors]] Maksims Mirhorodskis (no 2021. gada)|komandieri=|pakļautība=}}'''Ukrainas Desanta trieciena spēki''' ({{val|uk|Десантно-штурмові війська Збройних сил України}}) ir atsevišķa [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas Bruņoto spēku]] vienība.

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Karaga
| official_name = ''Caraga''
| image_skyline = The hidden paradise of Dinagat Island.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Dinagata]]s salas piekraste
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag = 
| image_shield = 
| shield_size  = 75px
| image_map = Caraga Region in Philippines.svg
| map_caption = 
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1995
| area_total_km2 = 21478.35
| population_total = 2804788
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint = 
| latd = 8 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Butuana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 6
| p1 = '''5 provinces'''
| p2 = [[Dienvidagusana]]
| p3 = [[Dienvidsurigao]]
| p4 = [[Dinagatas Salas]]
| p5 = [[Ziemeļagusana]]
| p6 = [[Ziemeļsurigao]]
| p7 = '''1 neatkarīgā pilsēta'''
| p8 = [[Butuana]]
| p9 = 
| p10 = 
| p11 = 
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[surigavieši]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-13
| website = 
}}
'''Karaga''' ([[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un {{val|en|Caraga}}), arī '''XIII reģions''' (''Region XIII''), ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts dienvidos. Aizņem [[Mindanao]] salas ziemeļaustrumu daļu un iekļauj 5 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir [[Butuana]]. Lielākā daļa iedzīvotāju pieder [[visaji|visaju]] tautām, pēc konfesionālās piederības — [[katoļi]].

{{cita nozīme|dzīvnieku|hokejistu|Jānis Jaks}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Bos grunniens at Letdar on Annapurna Circuit.jpg
|    att_nosaukums = 
|       att_izmērs = 235px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži 
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži 
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. grunniens vai B. mutus
|          suga_lv = Jaks
|         sinonīmi = 
*''Poephagus grunniens''
|         binomial = Bos grunniens <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small><br />Bos mutus <small>([[Nikolay Przhevalsky|Przewalski]], 1883)</small>
|      kategorijas = nē
}}

'''Sabiedrības noslāņošanās''' jeb '''sociālā stratifikācija'''<ref name=":0" /> ir viens no [[socioloģija]]s zinātnes pamatjēdzieniem, kas apzīmē [[sabiedrība]]s sadalīšanu atsevišķos sociālajos slāņos jeb [[strati|stratos]].

vēlā paleolīta periodā (pirms 20 0000 gadu), kad Ziemeļeiropu klāja ledājs un gar tā malu pletās tundra. Oranžā krāsā iezīmēta Solutras, bet rozā krāsā Gravetas paleolīta kultūra.]]
'''Paleolīts''' (no {{val|el|παλαιός}} — 'vecs', ''λίθος'' — 'akmens') jeb '''senais akmens laikmets''' bija [[aizvēsture]]s periods, kas ilga no aptuveni 3,3 miljoniem līdz 12 000 gadu atpakaļ, kura laikā [[hominīni|cilvēkveidīgās būtnes]] sāka izmantot pirmos akmens [[darbarīks|darbarīkus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/event/Paleolithic-Period|title=Paleolithic Period|first=|last=|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopædia Britannica]]|date=|accessdate=25 September 2022}}</ref> Paleolīts ilga līdz aptuveni 10 000. gadam p.m.ē., kad beidzās pēdējais [[ledus laikmets]] un attīstījās [[mezolīts|mezolītam]] raksturīgās kultūras. Jau paleolīta laikā cilvēki dažviet sāka nodarboties ar [[zemkopība|zemkopību]].

(''Gyps fulvus''), viena no plēsīgo putnu sugām]]
 (''Haliaeetus leucocephalus'')]]

'''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

{{Atsauces+}}

{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers = 
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]<br />[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]<br />[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]<br />[[Mazais Lācis]]<br />[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]<br />[[Berenikes Mati]]<br />[[Medību Suņi]]<br />[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

'''Transfertcena''' ir iekšēja aprēķina [[Cena (ekonomika)|cena]], par kādu notiek [[Prece|preču]] vai [[Pakalpojums|pakalpojumu]] pārdošana saistītu [[Uzņēmums|uzņēmumu]] starpā.

{{Vielas infokaste
| attēls                 = <br /><br />Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,<br /> 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,<br />3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C<sub>8</sub>H<sub>11</sub>NO<sub>2</sub>
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128&nbsp;°C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mortekajs
 | oriģinālnos = ''Mortdecai''
 |      attēls = Mortekajs.jpg
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = komēdija, asa sižeta filma
 |    režisors = [[Deivids Keps]]
 |  producents = 
* [[Endrjū Lāzars]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Kristija Dembrovska]]
* [[Patriks Makkormiks]]
 |   scenārijs = [[Ēriks Āronsons]]
 |     aktieri = 
* [[Džonijs Deps]]
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Pols Betanijs]]
 |      mūzika = 
* [[Marks Ronsons]]
* [[Džefs Zanelli]]
 |   operators = 
 |     montāža = 
 |     studija = 
* ''[[Odd Lot Entertainment]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Mad Chance Productions]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 | izplatītājs = ''Lionsgate''
 |    izdošana = {{dat|2015|1|23||bez}}
 |      ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mortdecai-2015|title=Mortdecai|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2017|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171012081908/http://www.bbfc.co.uk/releases/mortdecai-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mortdecai.htm|title=Mortdecai (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = 
 |        imdb = 
}}
'''"Mortekajs"''' ({{val|en|Mortdecai}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta komēdija, kas balstīta uz Kirila Bonfigjoli tāda paša nosaukuma romānu sēriju. Filmas režisors ir [[Deivids Keps]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Gvineta Paltrova]], [[Jūens Makgregors]], [[Olīvija Manna]]. [[Džefs Goldblūms]] un [[Pols Betanijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|23||bez}}.

'''Hewitt''' var būt:
* [[Dženifere Lava Hjūita]] — amerikāņu aktrise;
* [[Leitons Hjūits]] — austrāliešu tenisists.

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Juris Aploks
| vārds_orig = 
| attēls = Juris Aploks.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1893
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Raņķu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 2
| m_vieta = {{vieta|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Juris Aploks
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[divīzijas komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}} <br />{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]<br />{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība = 
|       komandēja = 
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = 
|     apbalvojumi = 
|      cits_darbs =  
}}
}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Jurijs Oganesjans
|     vārds_orig = Юрий Цолакович Оганесян
|         attēls = Yuri Oganessian.jpg
|     att_izmērs = 235px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PFSR|Rostova pie Donas|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{ubl|{{URS}}|{{RUS}}|{{ARM}}}}
|        tautība = [[armēņi|armēnis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds = 
|   darba_vietas = [[Apvienotais kodolpētniecības institūts]]
|     akad_amats = 
|     alma_mater = 
|    pasniedzēji = 
| zinātniskie_vadītāji = [[Georgijs Fļorovs]]
|       studenti = 
|     doktoranti = 
|     sasniegumi = vairāku smago ķīmisko elementu līdzatklājējs, viņa vārdā nosaukts [[oganesons]]
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{commonscat|Spices|Garšaugi}}

'''Olivers''' var būt:

{{Etniskas grupas infokaste
| native_name = ''Чăваш''
|       image = 
|  population = līdz 2 miljoniem
|     region1 = {{RUS}}
|        pop1 = 1,64 miljoni
|     region2 = {{KAZ}}
|        pop2 = 0,02 miljoni
|     region3 = {{UKR}}
|        pop3 = 0,01 miljons
|     region4 = {{UZB}}
|        pop4 = 0,01 miljons
|      valoda = [[čuvašu valoda]]<br />[[krievu valoda]] (kā otrā valoda)
|    reliģija = dominējošā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|     related = 
}}

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl<sub>4</sub>
|molmasa=153,82 
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8&nbsp;°C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl<sub>4</sub>) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

{{Skaitlis
|num = 8
|lv = Astoņi
}}
'''8''' ('''astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[7 (skaitlis)|7]] un [[9 (skaitlis)|9]].

{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. janvāris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. janvāris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. janvāris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. janvāris|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. februāris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. februāris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. februāris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. februāris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. marts|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. marts|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. marts|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. marts|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|<span style="color:red">31</span>]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. aprīlis|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. aprīlis|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. aprīlis|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. aprīlis|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. maijs|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. maijs|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. maijs|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. maijs|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. jūnijs|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. jūnijs|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. jūnijs|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. jūnijs|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|<span style="color:red">30</span>]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. jūlijs|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. jūlijs|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. jūlijs|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. jūlijs|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. augusts|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. augusts|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. augusts|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. augusts|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. septembris|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. septembris|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. septembris|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. septembris|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. septembris|<span style="color:red">30</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. oktobris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. oktobris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. oktobris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. oktobris|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. novembris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. novembris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. novembris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. novembris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. decembris|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. decembris|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. decembris|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. decembris|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. decembris|<span style="color:red">30</span>]]
|-
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

{{cita nozīme|Nīderlandes provinci|salu Antarktikā|Livingstona sala}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Frīzlande
 | official_name           = {{ubl|''Fryslân''|''Friesland''}}
 | other_name              = 
 | type                    = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Nīderlandes province]]
 | image_skyline           = 
 | imagesize               = 
 | image_caption           = 
 | image_flag              = Frisian flag.svg
 | flag_size               = 
 | image_shield            = Friesland wapen.svg
 | shield_size             = 
 | nickname                = 
 | motto                   = 
 | anthem                  = 
 | capital                 = [[Leuvardena]]
 | largest_city            = 
 | official_language       = {{ubl|{{nobr|[[nīderlandiešu valoda]],}}|[[rietumfrīzu valoda]]}}
 | spoken_language         = 
 | image_map               = Friesland in the Netherlands.svg
 | mapsize                 = 
 | map_caption             = 
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{NED}}
 | leader_party            = 
 | leader_title            = 
 | leader_name             = 
 | area_footnotes          = 
 | area_magnitude          = 
 | area_total_km2          = 5748.76
 | area_land_km2           = 3323.65 
 | area_water_km2          = 2425.11
 | area_water_percent      = 
 | area_rank               = 3.
 | elevation_max_m         = 
 | population_footnotes    = 
 | population_total        = 649944
 | population_as_of        = 2020. gada 1. janvārī
 | population_rank         = 8.
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = 
 | population_blank1       = 
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]] 
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|www.fryslan.frl}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = NL-FR
 | footnotes               = 
}}

{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Korvinu pils
| native_name         = Castelul Corvinilor
| former_names        = 
| image               = Castelul.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = Korvinu pils
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[gotika]]/[[renesanse]]
| structural_system   = 
| cost                = 
| ren_cost            = 
| client              = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| landlord            = 
| location            = 
| address             = 
| location_town       = [[Hunedoara]]
| location_country    = {{ROM}}
| pushpin_map         = Rumānija#Eiropa
| latd  = 45.749167 | latNS  = N
| longd = 22.888333 | longEW = E
| map_caption         = 
| map_label           = 
| label_position      = 
| mark                = 
| mark_width          = 
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 1446. gads
| completion_date     = 
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| demolition_date     = 
| destruction_date    = 
| height              = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ilinoisa<br />Illinois
| karogs = 
| ģerbonis = 
| karte = 
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Springfīlda (Ilinoisa)|Springfīlda]]
| pilsēta = [[Čikāga]]
| iestāšanās = [[1818]]. gada [[3. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = IL US-IL
| mājaslapa = [http://www.illinois.gov www.illinois.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 12 812 508
| iedzīvotājiV = 6
| iedzblīvums = 86,27
| iedzblīvumsV = 11
| ieņēmumi = 45 787
| ieņēmumiV = 18
| rase = baltādainie — 71,5%<br />melnādainie — 14,5%
| reliģija = [[protestanti]] — 36%<br />[[katoļi]] — 29%<br />nereliģiozi — 15%
| platība = 149 998
| platībaV = 25
| garums = 629
| platums = 240
| ūdens = 4,0
| augstums = Čārlza paugurs, 377
| Vaugstums = 182
| Zaugstums = 85
}}

'''10. jūnijs''' ir gada 161. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (162. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 204 dienas.

'''Biznesa plāns''' ir tirgzinību paņēmiens, lai noteiktu jauna pasākuma mērķus un izvēlētos labākos ceļus, kā šos mērķus sasniegt.

{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
|
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">1</span><span style="color:white">0</span>
| 
| 
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. janvāris|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">2</span><span style="color:white">0</span>
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. janvāris|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">3</span><span style="color:white">0</span>
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. janvāris|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">4</span><span style="color:white">0</span>
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. janvāris|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">5</span><span style="color:white">0</span>
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">5</span><span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. februāris|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. februāris|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">6</span><span style="color:white">0</span>
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. februāris|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">7</span><span style="color:white">0</span>
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. februāris|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">8</span><span style="color:white">0</span>
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. februāris|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">9</span><span style="color:white">0</span>
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|<span style="color:red">29</span>]]
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:#008000">9</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. marts|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">10</span>
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. marts|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">11</span>
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. marts|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">12</span>
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. marts|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">13</span>
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. marts|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">14</span>
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
|
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">14</span>
| 
| 
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. aprīlis|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">15</span>
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. aprīlis|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">16</span>
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. aprīlis|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">17</span>
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. aprīlis|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">18</span>
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">18</span>
| 
| 
| 
| 
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. maijs|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">19</span>
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. maijs|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">20</span>
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. maijs|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">21</span>
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. maijs|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">22</span>
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[20. maijs|<span style="color:red">20</span>]]
| [[31. maijs|<span style="color:red">31</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">23</span>
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. jūnijs|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">24</span>
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. jūnijs|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">25</span>
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. jūnijs|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">26</span>
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. jūnijs|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">27</span>
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
| 
| 
| 
| 
| 
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
|
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">27</span>
| 
| 
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. jūlijs|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">28</span>
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. jūlijs|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">29</span>
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. jūlijs|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">30</span>
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. jūlijs|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">31</span>
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:#008000">31</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. augusts|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. augusts|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">32</span>
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. augusts|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">33</span>
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. augusts|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">34</span>
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. augusts|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">35</span>
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. augusts|<span style="color:red">30</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">36</span>
| [[31. augusts|31]]
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">36</span>
| 
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. septembris|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">37</span>
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. septembris|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">38</span>
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. septembris|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">39</span>
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. septembris|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">40</span>
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">40</span>
| 
| 
| 
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. oktobris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">41</span>
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. oktobris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">42</span>
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. oktobris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">43</span>
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. oktobris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">44</span>
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|<span style="color:red">31</span>]]
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:#008000">44</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. novembris|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">45</span>
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. novembris|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">46</span>
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. novembris|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">47</span>
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. novembris|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">48</span>
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. novembris|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">49</span>
| [[30. novembris|30]]
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">49</span>
| 
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. decembris|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">50</span>
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. decembris|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">51</span>
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. decembris|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">52</span>
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. decembris|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">53</span>
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
| 
| 
| 
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

{{nosaukums slīprakstā}}
{{shortcut|WP:Check Wikipedia|WP:Check|WP:Checkwiki|WP:CHECKWIKI|WP:WPCHECK}}
'''''Checkwiki''''' ir tehnisks rīks, kas palīdz atrast un novērst sintakses un citas kļūdas Vikipēdijas izejas kodā. To skaitā:
* novērš kļūdas [[vikiteksts|vikitekstā]], kā trūkstošas aizverošās iezīmes vai iekavas;
* pārbauda pieejamības problēmas cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kā neliela teksta vai virsrakstu problēmas;
* labo, dzēš vai pārvieto kodu, kas izmanto nestandarta principus;
* atrod rakstus ar nekorektiem ISBN, ISSN numuriem.

Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

{{infokaste+}}
]]

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = 
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|          suga = V. komodoensis
|       suga_lv = Komodo varāns
|     izplatība = 

'''15. augusts''' ir gada 227. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (228. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 138 dienas.

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Rūta Kazāka
| vārds_orig = 
| attēls = 

'''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

{{Commonscat|Linguistics|Valodniecība}}

'''7. jūlijs''' ir gada 188. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (189. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 177 dienas.

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| operators = [[Dariuss Hondži]]
| attēls = Bardo 2022 film poster.png
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Steisija Perskija Kanisa
| scenārijs = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Nikolass Džakobone
| aktieri = * [[Daniels Himeness Kačo]]
* [[Hriselda Sisiliani]]
| mūzika = * [[Braiss Desners]]
* Alehandro Gonsaless Injaritu
| oriģinālnos = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| studija = * ''M Productions''
* ''Redrum''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2022|10|27|Meksika}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = * [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Meksika]]s melnā [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Daniels Himeness Kačo]] un [[Hriselda Sisiliani]].

{{Komponista infokaste
|             platums = 
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br /> 
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība = 
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts = 
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}

{{Commonscat|Sport in Yemen}}

{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Komiskā opera
| attēls           = Komische Oper Berlin interior Oct 2007 Bühne.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Komiskās operas skatuve
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Behrenstraße 55-57
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[''Fellner & Helmer'']]
| dibināšanas gads = 1947
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = Barijs Koski
| operas vadītājs  = Henriks Nanasi
| režisors         = Ulrihs Lencs
| baleta vadītājs  = 
| lielā zāle       = 1270
| mājas lapa       = [http://www.komische-oper-berlin.de www.komische-oper-berlin.de]

{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Charles Babbage
| attēls =CharlesBabbage.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums = 
| dz_gads =1791
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Londona]], {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Lielbritānijas Karaliste]]
| m_gads =1871
| m_mēnesis=10
| m_diena=18
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[analītiskā filozofija]], [[datorzinības]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[diferenču mašīna]]<br />[[analītiskā mašīna]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes = 
}}

enciklopēdija, 1902]]

'''Komersants''' Latvijas [[Komerclikums|Komerclikuma]] izpratnē ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kura veic [[komercdarbība|komercdarbību]]<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060906125449/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |date={{dat|2006|09|06||bez}} }} LR Komerclikums</ref>. Komersantam ir jābūt reģistrētam [[Komercreģistrs|Komercreģistrā]]. Praksē jēdziena komersants vietā nereti lieto jēdzienu [[uzņēmējs]] vai [[uzņēmums]], bet komercdarbības vietā — [[uzņēmējdarbība]] vai [[saimnieciskā darbība]].

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skandāls
| operators = 
| attēls = Bombshell poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džejs Roučs]]
| producents = 
| scenārijs = [[Čārlzs Rendolfs]]
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Konija Britone]]
* [[Malkolms Makdauels]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Bombshell''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Annapurna Pictures''
* ''Denver + Delilah Productions''
* ''Gramsci''
* ''Lighthouse Management & Media''
* ''Creative Wealth Media''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|12|13|ASV}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|61,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2550760961/?ref_=bo_hm_rs|title=Bombshell (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|13}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Skandāls"''' ({{Val|en|Bombshell}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džejs Roučš]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Nikola Kidmena]], [[Margota Robija]], [[Džons Litgovs]], [[Keita Makinona]], [[Konija Britone]], [[Malkolms Makdauels]] un [[Elisone Dženija]].

{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}

{{Citas nozīmes|pilsētu|Hāga (nozīmju atdalīšana)|Hāga}}
{{Infobox settlement
|name = Hāga
|native_name = 
|official_name = ''Den Haag''<br/>''’s-Gravenhage''
|nickname = 
|image_skyline          = A square in the center of the Hague.jpg
|imagesize              = 
|image_caption          = 
|image_flag = Flag of The Hague.svg
|flag_size = 
|image_shield = Den Haag wapen.svg
|shield_size = 90px
|pushpin_map = Nīderlande
|coordinates_region = NL
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1       = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Dienvidholande]]
| established_title       = Dibināta
| established_date        = 1248
|area_footnotes = (2006)
|area_total_km2 = 98.20
|area_land_km2 = 82.66
|area_water_km2 = 15.54
|population_as_of =  2011. gada 1. septembris
|population_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.denhaag.nl/home/bewoners/de-gemeente-Den-Haag/half-miljoen-inwoners.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2011|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120328111613/http://www.denhaag.nl/home/bewoners/de-gemeente-Den-Haag/half-miljoen-inwoners.htm# |archivedate={{dat|2012|03|28||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120328111613/http://www.denhaag.nl/home/bewoners/de-gemeente-Den-Haag/half-miljoen-inwoners.htm |date={{dat|2012|03|28||bez}} }}</ref>
|settlement_type = pilsēta
|population_total = 500000
|population_density_km2 = 5894
|population_urban       = 1022256
|population_metro       = 1406000
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
|latd=52|latm=5|lats=|latNS=N
|longd=4|longm=19|longs=|longEW=E
|website = {{url|http://www.denhaag.nl/}}
}}
'''Hāga''' ({{val|nl|Den Haag}} vai '' 's-Gravenhage'') ir pilsēta [[Nīderlande]]s rietumos, pie [[Ziemeļjūra]]s. Trešā lielākā (aiz [[Amsterdama]]s un [[Roterdama]]s) pilsēta Nīderlandē un [[Dienvidholande]]s provinces centrs. Kaut arī Amsterdama pēc konstitūcijas ir Nīderlandes galvaspilsēta, faktiskā valsts galvaspilsēta ir Hāga; tajā atrodas valsts parlaments un valdība, kā arī monarha ģimene.

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Štīrija
 | official_name           = ''Steiermark''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Muerzzuschlag.jpg
 | imagesize               = 
 | image_caption           = Štīrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Styria.svg
 | image_shield            = Steiermark_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Grāca]]
 | largest_city            = 
 | official_language       = 
 | spoken_language         = 
 | image_map               = Steiermark_in_Austria.svg
 | mapsize                 = 
 | map_caption             = Štīrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       = 
 | subdivision_name1       = 
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 1+12
| p1 = [[Grāca]]
| p2 = <hr />
| p3 = [[Brukas-Murcušlāgas apriņķis]]
| p4 = [[Deičlandsbergas apriņķis]]]
| p5 = [[Dienvidaustrumštīrijas apriņķis]]
| p6 = [[Grācas apkārtnes apriņķis]]
| p7 = [[Hartbergas-Firstenfeldas apriņķis]]
| p8 = [[Leibnicas apriņķis]]
| p9 = [[Leobenes apriņķis]]
| p10 = [[Līcenes apriņķis]]
| p11 = [[Murtāles apriņķis]]
| p12 = [[Veicas apriņķis]]
| p13 = [[Voitsbergas apriņķis]]
 | established_title       = 
 | established_date        = 
 | government_footnotes    = 
 | government_type         = 
 | governing_body          = 
 | leader_party            = 
 | leader_title            = 
 | leader_name             = 
 | area_footnotes          = 
 | area_magnitude          = 
 | area_total_km2          = 16401.04
 | area_land_km2           = 
 | area_water_km2          = 
 | area_water_percent      = 
 | area_rank               = 
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 200
 | population_footnotes    = 
 | population_total        = 1246576
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         = 
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.steiermark.at/}}
 | blank_name              = 
 | blank_info              = 
 | footnotes               = 
}}

'''Kauņas dzelzceļa tunelis''' ({{val|lt|Kauno geležinkelio tunelis}}) ir viens no diviem [[Lietuva]]s dzelzceļa tuneļiem un vienīgais tunelis [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], kas paredzēts tikai dzelzceļam. Caur šo tuneli iet pasažieru pārvadājumu līnija starp [[Viļņa|Viļņu]] un [[Kauņa|Kauņu]]. Tuneļa garums ir 1285 metri, augstums – 6,6 metri, platums – 8,8 metri. Kauņas dzelzceļa tunelis kopš 1996. gada ir iekļauts Lietuvas aizsargājamo kulturvēsturisko pieminekļu sarakstā.<ref>[http://kvr.kpd.lt/heritage/Pages/KVRDetail.aspx?lang=en&MC=16656]{{Novecojusi saite}} The Registry of Immovable Cultural Heritage Sites: Unique object code: 16656. Retrieved on 12 May 2010.</ref>

{{Commonscat|Anatomists|Anatomi}}

{{BioTakso infokaste|attēls=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya bandaensis|suga_lv=Banda hoija}}
'''Banda hoija''' (''Hoya bandaensis'') ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Tropu josla|tropu mežos]] [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Bandas salas|Bandas salās]], un mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs [[telpaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1695|title=Banda hoija|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-01-22|archive-date=2022-01-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20220122152427/https://database.smartgardens.eu/plant/1695}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džobss
| attēls                   = Jobs (film).jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jobs''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džošua Maikls Sterns]]
| producents               = 
* [[Marks Halms]]
* Džošua Maikls Sterns
| scenārija autors         = [[Mets Vaitlijs]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Eštons Kučers]]
* [[Dermots Malronijs]]
* [[Džošs Geds]]
* [[Lūkass Hāss]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Leslija Anna Vorena]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Five Star Feature Films]]''
* ''[[IF Entertainment]]''
* ''[[Venture Forth]]''
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[Endgame Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|8|16|ASV|2013|10|4|Latvija|}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jobs-2013|title=Jobs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 16, 2019|archive-date={{dat|2019|04|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190416194022/http://www.bbfc.co.uk/releases/jobs-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jobs.htm|title=Jobs (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Džobss"''' ({{val|en|Jobs}}) ir 2013. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džošua Maikls Sterns]]. Galvenās lomas atveido [[Eštons Kučers]], [[Dermots Malronijs]], [[Džošs Geds]], [[Lūkass Hāss]], [[Dž. K. Simonss]] un [[Leslija Anna Vorena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

{{BioTakso infokaste
|          platums = 
|        nosaukums = Grieķu trigonella
|         binomial = Trigonella foenum-graecum
|           attēls = Illustration Trigonella foenum-graecum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Trigonella
|         ģints_lv = Sierāboliņi
|             suga = T. foenum-graecum
|          suga_lv = Grieķu trigonella
|         sinonīmi = 
|        izplatība = 
|  izcelsmes_vieta = 
|       iedalījums = 
|      kategorijas = nē
}}

'''Mikrosfēriskā čaula''' ir dimorfisku vai trimorfisku [[Foraminīferas|foraminīferu]] [[čaula]] ar nelielu [[Dīgļkamera|dīgļkameru]] jeb mikrosfēru. Tā veidojas bezdzimumstadijas (bezgametu) īpatņiem, atšķirībā no dzimumstadijas ([[Gameta|gametu]]) īpatņiem, kas veido [[makrosfēras]]. Mikrosfērām nekad nav daudzo caurumu un tās ir strukturāli vienkāršas.

'''Regresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] samazinās, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Regressive Webster] {{angliski}} (3): decreasing in rate as the base increases (a regressive tax)</ref><ref>[http://dictionary.reference.com/browse/regressive Dictionary.com] {{angliski}} (3). (of tax) decreasing proportionately with an increase in the tax base.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-376673.html Britannica Concise Encyclopedia] {{angliski}} Tax levied at a rate that decreases as its base increases.</ref> Vārds "regresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme regresē jeb samazinās no augstākas uz zemāku, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] pārsniedz [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļa likmi]]. Regresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāds nodoklis pārnes nodokļu slogu uz iedzīvotājiem ar mazāko maksātspēju. Regresīvajam nodoklim pretējais ir [[progresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme pieaug, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli. 

{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

[[Kategorija:Zinātne]]
[[Kategorija:Grāmatas]]

gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5&nbsp;g/cm<sup>3</sup>.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535&nbsp;g/cm<sup>3</sup>.

'''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

'''Lietus''' ir viena no [[daba]]s visizplatītākajām parādībām, kas veido [[laikapstākļi|laikapstākļus]]. Lietus ir izplatītākais [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas sastāv no atsevišķām [[ūdens]] lāsēm. Lietus daudzums katrā vietā ir atšķirīgs un atkarīgs no daudziem apstākļiem, kā reljefs, attālums no jūras, zemeslodes platuma grādi, gadalaiks un tamlīdzīgi. Piemēram [[Latvija|Latvijā]] jebkurā gada dienā, kad [[gaisa temperatūra]] ir virs 0&nbsp;°C, var novērot lietu, gan [[Smidzinošs lietus|smidzinošu]], gan spēcīgas [[lietusgāze]]s, tomēr parasti visspēcīgākās intensitātes lietus ir novērojams [[negaiss|negaisa]] laikā, bet nedaudz zemākas intensitātes lietus aktīva [[Ciklons|ciklona]] darbības zonā. Aptuvenu prognozējamo lietus intensitāti un veidu var noteikt pēc [[Mākoņi|mākoņiem]], no kuriem tas ir gaidāms. Spēcīgāks lietus sagaidāms sutīgā dienā no [[gubu lietusmākoņi]]em, bet smidzinošs lietus parasti līst no [[slāņu lietusmākoņi]]em.

{{Commonscat|Deaths by year}}

{{Enciklopēdisks stils}}
 
'''Līderis''' ir cilvēks, kurš apzinās savas un citu vērtības. ASV profesors Roberts Dilts uzskata, ka līderisma iemaņas nepieciešamas ikvienam cilvēkam, lai pasauli darītu labāku. Tā ir jauna izpratne par līderi – cilvēku, kas pulcē ap sevi pozitīvi domājošus cilvēkus, kas vēlas izmainīt pasauli un ir pārliecināti par pozitīva pasaules redzējuma efektivitāti.

'''Balkānu federācija''' jeb '''Balkānu Federatīvā Republika''' bija [[Federācija (valsts)|federālas]] vai [[Konfederācija|konfederālas]] valsts projekts, kas radās 19. gadsimta beigās un ietvēra [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]], [[Bulgārija|Bulgāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]], [[Albānija|Albāniju]] un [[Grieķija|Grieķiju]], un kura pamatā galvenokārt bija [[Kreisa politika|kreisā politiskā ideoloģija]].

[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Maslovas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         = 
| image                 = Maslovas_vecticībnieku_lūgšanu_nams,_Andrupenes_pagasts,_Dagdas_novads,_Latvia_-_panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Maslovas lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              = 
| map_label = Maslovas lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.126562  | latNS  = N
| longd = 27.314157  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Andrupenes pagasts]], [[Starodvorje]] 
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     = 
| status                = 
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = 
| website               = 
| architecture_style    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 
| year_completed        = 1928.—1932. gads
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = 
| embedded            = 
}}

{{Tautas infokaste
|tauta=Magindanaji
|attēls          = 
|image_caption   = Magindanaju sievietes Ginakitas upes svētkos
|native_name = ''Magindanawn''
|skaits=3 219 000 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[magindanaju valoda]]<br/>[[sebuāņu valoda]]<br />[[angļu valoda]]<br />[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas= 
|radi= [[moro]], [[lumadi]]
}}
'''Magindanaji''' (pašnosaukums: ''Magindanawn'', {{ara|مڬیندنون}})<ref>{{PZT|450|Magindanaji}}</ref> ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām. Apdzīvo [[Mindanao]] salas rietumus [[Moro līcis|Moro līča]] piekrastē. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3,2 miljoniem (3 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir daudzskaitlīgākā no [[moro]] tautām. Magindanaji ir dominējošā tauta [[Ziemeļmagindanao]] un [[Dienvidmagindanao]] provincēs, kā arī veido nozīmīgu iedzīvotāju daļu [[Ziemeļkotabato]] un [[Sultankudarata]]s provincēs. Runā [[magindanaju valoda|magindanaju valodā]]; oficiālā saziņā lieto arī [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodu.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/maguindanaon/ Ethnic Groups of the Philippines. Maguindanaon]</ref>

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig = 
| attēls = 

'''Apstrāde ar griešanu''' ({{val|en|machining}}) ir mehāniskās apstrādes veids, kurā, atdalot materiāla slāņus, izstrādājuma virsmai tiek piešķirtas nepieciešamās īpašības. Apstrāde ar griešanu visbiežāk tiek veikta, izmantojot [[Ciparvadība|ciparvadības jeb CNC]] iekārtas [[metālapstrāde]]s, [[kokapstrāde]]s un citās [[apstrādes rūpniecība]]s apakšnozarēs.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no apstrādes veida<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=150.—154|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |R<sub>a</sub>, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
! rowspan="56" |
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |R<sub>a</sub>, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| colspan="2" |Automātiskā [[Gāzes griezējdeglis|griešana ar gāzi]]
|12,5...100
|15...17
| rowspan="5" |—
| rowspan="2" |[[Caurspiešana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="4" |Nogriešana
|ar [[Ķēdes zāģis|ķēdes zāģi]]
|25...50
|15...17
|smalkā
|0,05...1,6
|6...7
|-
|ar [[Grieznis|griezni]]
|25...100
| rowspan="2" |14...17
| rowspan="3" |Urbumu kalibrēšana
ar lodīti vai tapni
|pēc urbšanas
|0,4...1,6
|8...9
|7
|-
|ar [[Frēze|frēzi]]
|25...50
|pēc izvirpošanas
|0,4...1,6
| rowspan="2" |7
|—
|-
|ar [[Abrazīvs|abrazīvu]]
|3,2...6,3
|12...15
|pēc izrīvēšanas
|0,05...1,6
|6
|-
| colspan="2" |Galavirsmas pievirpošana
|3,2...12,5
|11...13
|8...9
| colspan="2" |[[Apvelšana]] ar lodīti vai
rullīti, ja sākotnēji R<sub>a</sub> = 3,2...12,5 μm
|0,4...1,6
|6...9
|—
|-
| rowspan="3" |[[Ēvelēšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...14
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |[[Izvalcēšana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7
|6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11...13
|smalkā
|0,1...0,2
|6
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...10
|7
| rowspan="2" |[[Pieslīpēšana]]
|gludā
|0,4...3,2
|6...7
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Tēšana]]
|rupjā
|25...50
|14...15
|—
|smalkā
|0,1...1,6
|5
|-
|gludā
|3,2...12,5
|12...13
|11
| rowspan="2" |[[Pulēšana]]
|parastā
|0,2...1,6
|6
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Frēzēšana]] ar cilindrisko frēzi
|rupjā
|25...50
|12...14
| rowspan="2" |—
|smalkā
|0,05...0,1
|5
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
| rowspan="4" |Piestrādāšana
(lepēšana)
|rupjā
|0,4
|6...7
|5
|-
|smalkā
|1,6
|8...9
|6...7
|vidējā
|0,1...0,2
|5...6
|—
|-
| rowspan="3" |Frēzēšana ar galafrēzi
|rupjā
|6,3...12,5
|12...14
|—
|smalkā
|0,05
|5
|4 un augstāk
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
|10
|apdares
|0,012...0,025
|—
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...9
|6...7
| rowspan="2" |[[Honēšana]]
|plakņu
|0,1...0,4
|7...8
|6
|-
| rowspan="2" |Ātrfrēzēšana
|rupjā
|3,2
|12...14
|11
|cilindru
|0,05...0,2
|6...7
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|11...13
|8...9
| rowspan="3" |[[Lepēšana]]
|iepriekšējā
|0,2...0,8
| rowspan="2" |6
| rowspan="3" |—
|-
| rowspan="4" |[[Virpošana]] ar garenpadevi
|rupjā
|25...100
|15...17
| rowspan="2" |—
|vidējā
|0,2
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|12...14
|smalkā
|0,025...0,1
|5
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...9
|6
| rowspan="2" |[[Superfinišs]]
|plakņu
|0,2...0,4
| rowspan="2" |5 un augstāk
| rowspan="2" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|6
|5
|cilindru
|0,1...0,4
|-
| rowspan="4" |Virpošana ar šķērspadevi
|rupjā
|25...100
|16...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="3" |[[Vītne]]s griešana
|ar [[Vītņgriezis|vītņgriezi]], [[Vītņurbis|vītņurbi]]
|3,2...12,5
|6...8
|—
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|14...15
|ar griezni, [[Vītņu ķemme|ķemmi]]
| rowspan="2" |3,2...6,3
|6...8
|4...5
|-
|gludā
|3,2
|11..13
|8...9
|ar frēzi
|8
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...11
|7
| colspan="2" |Vītnes slīpēšana
|1,6...3,2
|4...6
|—
|-
| colspan="2" |Ātrvirpošana
|0,4...1,6
|11
|8...9
| colspan="2" |[[Vītnes velmēšana]] ar rullīšiem
|0,4...0,8
|6...8
|4
|-
| rowspan="2" |[[Urbšana]]
|...15 mm
|6,3...12,5
|12...14
|10...11
| colspan="2" |Vītnes ātruzgriešana (virpuļmetode)
|0,8...6,3
|6...8
|—
|-
|>15 mm
|12,5...25
|12...14
|10...11
| rowspan="4" |[[Zobrats|Zobrata]] zobu apstrāde
|ēvelēšana
|3,2...6,3
| rowspan="2" |7...10
| rowspan="4" |—
|-
| colspan="2" |Pārurbšana
|12,5...25
|12...14
|10...11
|frēzēšana
|1,6...3,2
|-
| rowspan="2" |[[Paplašināšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...15
|—
|slīpēšana
|0,4...0,8
| rowspan="2" |5...6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|10...11
|8...9
|[[ševingēšana]]
|0,8...1,6
|-
| rowspan="4" |[[Izvirpošana]]
|rupjā
|50...100
|15...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Sagataves [[Anodmehāniskā apstrāde|anodmehāniskā]]
[[Anodmehāniskā apstrāde|griešana]]
|parastā
|25...50
|11...13
|—
|-
|pusgludā
|12,5...25
|12...14
|speciālā
|6,3...12,5
|11
|8...9
|-
|gludā
|1,6...3,2
|8...9
|7
| rowspan="4" |Anodmehāniskā slīpēšana
|rupjā
|1,6...3,2
|6...9
| rowspan="4" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
|gludā
|0,2...0,8
|6...7
|-
| colspan="2" |Ātrizvirpošana
|0,4...1,6
|8
|7
|pieslīpēšanas
|0,1...0,4
|5...7
|-
| rowspan="3" |[[Izrīvēšana]]
|pusgludā
|6,3...12,5
|9...10
|8
|apdares
|0,05...0,2
|5...6
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...8
|—
| colspan="2" |Elektrokontaktu urbšana
|25...100
|12...14
|—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
| colspan="2" |Elektrodzirksteles slīpēšana
|3,2...25
| colspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Caurvilkšana]]
|pusgludā
|6,3
|8...9
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Elektropulēšana
|dekoratīvā, ja sākotnēji
R<sub>a</sub> = 1,6...12,5 μm
|0,4...3,2
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
|gludā
|0,8...3,2
|7...8
|[[Niķelēšana|niķelētu]] pārklājumu, ja sākotnēji
R<sub>a</sub> = 1,6...3,2 μm
|0,4...0,8
|—
|-
|apdares
|0,2...0,4
|7
|6
| rowspan="2" |Elektromehāniskā virpošana
|parastā
|3,2...6,3
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Piekasīšana]]
|rupjā
|1,6...6,3
|11
|8...9
|gludā
|0,8...3,2
|6...7
|-
|smalkā
|0,1...0,8
|8...9
|6...7
| colspan="2" |Elektromehāniskā nogludināšana
|0,2...0,8
|6...7
|—
|-
| colspan="2" |[[Vīlēšana]]
|1,6...25
|8...11
|6...7
| colspan="2" |Cietsakausējumu apstrāde ar [[Ultraskaņa|ultraskaņu]]
|0,2...0,8
| colspan="2" |—
|-
| colspan="2" |Apstrāde ar [[Smilšpapīrs|smilšpapīru]]
pēc griežņa un frēzes
|0,2...1,6
|8...11
|7...8
| colspan="5" rowspan="7" |
|-
| rowspan="3" |Apaļ[[slīpēšana]]
|pusgludā
|3,2...6,3
|8...11
|—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|6
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|5
|4 un augstāk
|-
| rowspan="3" |Plakanslīpēšana
|pusgludā
|3,2
|8...11
| rowspan="3" |—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|6...7
|}

'''1. marts''' ir gada 60. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (61. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 305 dienas.

{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Varakļāni (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Varakļāni
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Varakļāni palace.jpg
| imagesize = 
| image_caption = Varakļānu muižas pils
| image_flag = 
| flag_link = Varakļānu karogs
| image_shield = Varaklani COA.svg
| shield_link = Varakļānu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 36
| lats = 37
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 45
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Varakļānu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Warkland}}<br />
| area_total_km2 = 5.33
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Varakļāni}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 105
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4838
| website = {{URL|www.varaklani.lv}}
| footnotes = 
}}
'''Varakļāni''' ({{val|ltg|Varakļuoni}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latgale|Latgalē]] netālu no [[Vidzeme]]s robežas, [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] centrs. Izvietojusies novada austrumos [[Kažova]]s kreisajā krastā pie autoceļa [[A12]]. Attālums līdz [[Rīga]]i — 200 km.

[[Kategorija:Ciecere]]

'''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Golden Jackal sa02.jpg
| att_nosaukums 
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis anthus
| suga_lv =Āfrikas zeltainais vilks
| binomial =Canis anthus <small>([[Cuvier]], 1820)</small>  
| izplatība =
}}
'''Āfrikas zeltainais vilks''' (''Canis anthus'') ir [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] (''Canidae'') [[plēsējs]], kas pieder pie [[suņi|suņu ģints]] (''Canis''). Āfrikas zeltainais vilks sastopams tikai [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem 2015. gadā no [[zeltainais šakālis|zeltainā šakāļa]] (''Canis aureus'') tika nodalīta jauna vilku suga - Āfrikas zeltainais vilks.<ref name=nat>[http://news.nationalgeographic.com/2015/07/150730-jackals-wolves-evolution-new-species-animals-africa/?sf11516048=1 National Geographic: Meet the First New Canine Found in 150 Years]</ref> Ārēji zeltainais šakālis ir ļoti līdzīgs Āfrikas zeltainajam vilkam, bet ir par to nedaudz mazāks, ar šaurāku [[galvaskauss|galvaskausu]] un smalkākiem zobiem. [[DNS]] pētījumos atklājās, ka Āfrikas zeltainais vilks un zeltainais šakālis ir ļoti attāli radinieki, to attīstības ceļi šķīrās pirms apmēram 2 miljoniem gadu. Pētījumos tika gūts arī apstiprinājums tam, ka Āfrikas zeltainais vilks nav [[pelēkais vilks|pelēkā vilka]] pasuga, neapstiprinot 2012. gadā izvirzīto hipotēzi.<ref name=nat/> Pēdējo 150 gadu laikā Āfrikas zeltainais vilks ir vienīgā no jauna atklātā vilku suga suņu dzimtā.<ref name=nat/>

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #00A650
| nos             = ''Denizlispor''
| logo_links      = Denizlispor logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Denizlispor Kulübü''
| iesauka         = ''Horozlar'' (gaiļi)
| pilsēta         = {{Vieta|Turcija|Denizli}}
| līga            = [[TFF 1. Lig]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1966
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 26
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt = 
| darbojās        = 
| stad            = [[Denizli Ataturka stadions]]
| ietilp          = 18 745
| krāsas          = 
| īpašn           = 
| prez            = {{flaga|Turcija}} Ali Četins
| tren            = ''vakants amats''
| kapteinis       = 
| mediji          = {{URL|https://www.denizlispor.org.tr/}}
 |pattern_b1  = _spvm1819h
 |leftarm1    = 007711
 |body1       = 000000
 |rightarm1   = 007711
 |shorts1     = FFFFFF
 |socks1      = FFFFFF
 |pattern_la2 = _flora18h
 |pattern_b2  = _flora18h
 |pattern_ra2 = _flora18h
 |leftarm2    = 008000
 |body2       = 008000
 |rightarm2   = 008000
 |shorts2     = 008000
 |socks2      = 008000
 |pattern_la3 = _akhisar1617a
 |pattern_b3  = _denizli1819t
 |pattern_ra3 = _akhisar1617a
 |leftarm3    = FFFFFF
 |body3       = FFFFFF
 |rightarm3   = FFFFFF
 |shorts3     = FFFFFF
 |socks3      = FFFFFF
}}
'''''Denizlispor'''''  ir [[Turcija]]s [[sports|sporta]] klubs no [[Denizli]]. Klubs ir dibināts 1966. gadā. Plašāk pazīstams ar tā profesionālo [[futbols|futbola]] komandu, kas pašlaik spēlē [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgā]]. Mājas spēles aizvada [[Denizli Ataturka stadions|Denizli Ataturka stadionā]], kura ietilpība ir 18&nbsp;745 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.denizlispor.org.tr/denizlispor/ataturkstadyumu/ |title=Denizli Atatürk Bahçeşehir Koleji Stadyumu |language=tr |accessdate={{dat|2019|10|20||bez}} |website=denizlispor.org.tr}}</ref> ''Denizlispor'' futbolistu labākais sasniegums ir 5. vieta, kas tika sasniegta 2001.—2002. un 2003.—2004. gada sezonās.

cilts indiānis]]

{{BioTakso infokaste
 |        attēls = White Rhinoceros1.jpg
 | att_nosaukums = 
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Perissodactyla
 |      kārta_lv = Nepārnadži
 |        dzimta = Rhinocerotidae
 |     dzimta_lv = Degunradži
 |         ģints = Ceratotherium  
 |      ģints_lv = Baltie degunradži
 |      ģints_r=Baltais degunradzis   
 |          suga = Ceratotherium simum 
 |       suga_lv = Baltais degunradzis
 |      binomial = Ceratotherium simum <small>([[Burchell]], 1817)</small> 
 |     izplatība = <br />Degunradžu apdzīvotās teritorijas  mūsdienās.
|     kategorijas = nē
}}

{| class="infobox" style="font-size: 85%;"
|+ '''{{#if:{{{nosaukums|}}}|{{{nosaukums}}}|{{PAGENAME}}}}'''
|-
{{#if: {{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{Infokastes attēls|attēls={{{attēls}}}|att_izm={{{att_izm|}}}|att_izm_def=220px|nosaukums={{{nosaukums|}}}|paraksts={{{paraksts|}}}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Novērojumu dati 
|-
{{#if: {{{epoha|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Epoha'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{epoha}}}
{{!}}-
}}
|'''[[Zvaigznājs]]'''
|colspan="2"|{{{zvaigznājs}}}
|-
|'''[[Rektascensija]]'''
|colspan="2"|{{{rektascensija}}}
|-
|'''[[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]'''
|colspan="2"|{{{deklinācija}}}
|-
{{#if: {{{redz.spožums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Redzamais spožums]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{redz.spožums}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Astrometrija 
|-
{{#if: {{{r.ātrums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Radiālais ātrums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{r.ātrums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{ī.kustība|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Īpatnējā kustība'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{ī.kustība}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{paralakse|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Paralakse]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{paralakse}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{attālums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Attālums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{attālums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{abs.spožums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Absolūtais spožums]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{abs.spožums}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Raksturojums 
|-
{{#if: {{{s.klase|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Spektra klase]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{s.klase}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tips|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tips'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{tips}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{masa|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Masa]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{masa}}} 
{{!}}-
}}
{{#if: {{{rādiuss|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Rādiuss]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{rādiuss}}} 
{{!}}-
}}
{{#if: {{{starjauda|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Starjauda'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{starjauda}}} 
{{!}}-
}}
{{#if: {{{temperatūra|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Temperatūra]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{temperatūra}}} 
{{!}}-
}}
{{#if: {{{vecums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Vecums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{vecums}}} 
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Citi nosaukumi 
|-
{{#if: {{{c.nosaukumi|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{c.nosaukumi}}} 
{{!}}-
}}
|}<noinclude>
<pre><nowiki>
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = 
| attēls = 
| att_izm = 
| paraksts = 
| epoha = 
| zvaigznājs = 
| rektascensija = 
| deklinācija = 
| redz.spožums=
| r.ātrums=
| ī.kustība=
| paralakse=
| attālums =
| abs.spožums=
| s.klase=
| tips =
| masa =
| rādiuss = 
| starjauda=
| temperatūra=
| vecums=
| c.nosaukumi=
}}</nowiki></pre>
[[Kategorija:Infokastes]]
[[Kategorija:Astronomijas veidnes]]
</noinclude>

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,<br>aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C<sub>24</sub>H<sub>32</sub>O<sub>4</sub>S
|              molmasa = 416,57 
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

'''Moraess''' var būt:

{{Jūras infokaste
|jūra          = Sardīnijas jūra
|attēls        = 
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Vidusjūra
| relief = jā
 |latd = 40 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 6 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = 
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība       =
|garums        = 420
|platums       =
|tilpums       = 
|Max_dziļums   = 3068
|Vid_dziļums   = 
|valstis       = {{ITA}}<br />{{ESP}}
|pilsētas      = [[Algero]]
}}
'''Sardīnijas jūra''' ({{val|es|Mar de Cerdeña}}, {{val|ca|Mar de Sardenya}}, {{val|it|Mar di Sardegna}}, {{val|sc|Mare de Sardigna}}) ir nosaukums [[Vidusjūra]]s akvatorijas daļai starp [[Baleāru salas|Baleāru salām]] rietumos un [[Sardīnija]]s salu austrumos. Dažkārt tiek pieskaitīta [[Baleāru jūra]]i.<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/51cbed097896bb431f68f31f/ The Encyclopedia of Earth. Balearic Sea]</ref> Jūras garums austrumu—rietumu virzienā ir ap 420 km, lielākais dziļums — 3068 m dienvidrietumos no [[Menorka]]s salas. Lielākā pilsēta un osta krastā ir [[Algero]] Sardīnijas ziemeļrietumos.

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Common kestrel falco tinnunculus.jpg
 | att_nosaukums = Lauku piekūna tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = F. tinnunculus
 |       suga_lv = Lauku piekūns
 |      binomial = Falco tinnunculus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība = <br />
{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}<br />(sastopams arī Āzijā)
 |      sinonīmi = 
* ''Falco rupicolus''
* ''Cerchneis tinnunculus''
 |   kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Hroms]]
[[Kategorija:Sāļi]]

{{Ēkas infokaste
| name                = Batļo māja
| native_name         = ''Casa Batlló''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map                 = Barselona#Spānija#Eiropa
| status              = 
| image               = Casa_Batllo_Overview_Barcelona_Spain_cut.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[jūgendstils]]
| structural_system   = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| location            = [[Barselona]], [[Katalonija]], {{ESP}}
| latd  = 41.391667 | latNS  = N
| longd = 2.165 | longEW = E
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 1904. gads - 1907. gads
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              =
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = [[Antonio Gaudi]]
| architecture_firm   = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = https://www.casabatllo.es/
| embedded            = 
| references          = 
}}

{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Hart''''' vai '''''HART''''' var būt:
* ''[[HART (protokols)|HART]]'' — rūpnieciskās automatizācijas tīkla protokols;
* ''[[Brian Hart Ltd.]]'' — ''Formula 1'' sacīkšu automašīnu motoru ražotājs.

'''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].  

{{Commonscat|Battles|Kaujas}}

{{Vielas infokaste
|               attēls =<br /> <br />Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C<sub>18</sub>H<sub>27</sub>NO<sub>3</sub>
|              molmasa = 305,41
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

'''"Operas spoks"''' ({{val|en|The Phantom of the Opera}}) ir [[mūzikls]], kura mūzikas autors ir [[Endrū Loids Vebers]] un tekstu sarakstījis Čārlzs Hārts, ko papildinājis Ričards Stilgo.

'''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

diptihs "[[Ādams un Ieva (Dīrers)|Ādams un Ieva]]"]]
'''Diptihs''' ({{Val-el|δίπτυχον}} - divkāršs) ir [[māksla]]s darbs, kas sastāv no divām savstarpēji savienotām daļām (parasti — divām [[glezna|gleznām]]). Šīs gleznas apvienotas ar kopēju ideju vai sižetu.

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Pale Blue Eye''
| operators = 
| attēls = The Pale Blue Eye poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Skots Kūpers]]
| producents = * Skots Kūpers
* [[Kristians Beils]]
* [[Džons Lešers]]
* [[Tailers Tompsons]]
| scenārijs = Skots Kūpers
| aktieri = * Kristians Beils
* [[Harijs Mellings]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Lūsija Bointone]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''The Pale Blue Eye''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Streamline Global Group''
* ''Le Grisbi Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|12|23|ASV|2023|1|6|Netflix}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''The Pale Blue Eye''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Kūpers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Harijs Mellings]], [[Džiliana Andersone]], [[Lūsija Bointone]] un [[Roberts Djuvals]]. Filma balstīta uz Luisa Beiarda 2003. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/news/the-pale-blue-eye-trailer-christian-bale-edgar-allan-poe-1235414035/|title=‘The Pale Blue Eye’ Trailer: Christian Bale Teams With Edgar Allan Poe to Investigate a Grisly Murder in Netflix Thriller|last=Zee|first=Michaela|last2=Zee|first2=Michaela|website=Variety|access-date=2023-01-12|date=2022-12-07|language=en-US}}</ref>

{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kristofs Hāberlands
| image         = Haberland.jpg
| imagesize     = 
| caption       = 
| birthname     = Kristofs Hāberlands
| birthdate     = {{dat|1750|1|1}}
| location      = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}} 
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1803|3|7|1750|1|1}}
| deathplace    = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}} 
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = 
| movement      = [[Klasicisms]]
| famous works  = [[Katlakalna baznīca]]
| patrons       = 
| awards        = 
}}

zvaigznāja tuvumā.]]

'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

'''Višegrādas''' pirmais '''kongress''' bija [[1335. gads|1335. gada]] apmēram mēnesi ilga karaļu sanāksme [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] tolaik nozīmīgajā pilsētā [[Višegrāda|Višegrādā]], kurā [[Bohēmijas karaliste|Čehijas (Bohēmijas)]] karalis [[Jans Luksemburgs]], [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] karalis [[Kārols I Anžū]] un [[Polijas Karaliste (1025—1385)|Polijas]] karalis [[Kazimirs III Lielais]] izveidoja pret [[Hābsburgi]]em vērstu aliansi. Tā bija vēsturiski pirmā [[Centrāleiropa]]s valstu savienība.<ref>[https://eadaily.com/ru/news/2018/11/12/etot-den-v-istorii-1335-god-vstrecha-treh-koroley-v-vyshegrade 1335 год — встреча трех королей в Вышеграде — EADaily]</ref>

{{enciklopēdiskais stils}}
{{saistīts teksts}}
'''Krājumu vadība''' ir [[uzņēmums|uzņēmuma]] inventarizācijas teorija, modelis un prakse. Tās uzdevums ir veidot materiālu [[resurss|resursus]] vai patēriņa [[ražošana|ražojumu]] krājumus noteiktā laika intervālā. Krājumus veido, lai panāktu ikvienas organizācijas nepārtrauktu un efektīvu darbību.<ref>Inventory Management Explained: A focus on Forecasting, Lot Sizing, Safety Stock, and Ordering Systems, David J. Piasecki, {{ISBN|978-0-9727631-1-0}} {{en ikona}}</ref>

{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = [[Boba Sinklera]]
| Image            = Bob Sinclar.jpg
| Caption          = 
| Alt              = 
| Studio           = 
| Studio link      = 
| Internet         = 
| Internet link    = 
| Live             = 
| Live link        = 
| Compilation      = 
| Comp link        = 
| EP               = 
| EPs link         = 
| Singles          = 
| Singles link     = 
| B-sides          = 
| B link           = 
| Video            = 
| Video link       = 
| Music videos     = 
| MV link          = 
| Soundtrack       = 
| Soundtrack link  = 
| Tribute          = 
| Trib link        = 
| Option name      =
| Option           = 
| Option color     = 
| Option link      = 
| 1Option name     =
| 1Option          = 
| 1Option color    = 
| 1Option link     = 
| 2Option name     =
| 2Option          = 
| 2Option color    = 
| 2Option link     = 
| 3Option name     =
| 3Option          = 
| 3Option color    = 
| 3Option link     = 
| 4Option name     =
| 4Option          = 
| 4Option color    = 
| 4Option link     = 
| 5Option name     =
| 5Option          = 
| 5Option color    = 
| 5Option link     = 
| References       = 
| Ref link         = 
|}}
Šī ir [[Francija|franču]] [[dīdžejs|dīdžeja]] un [[Mūzikas producents|producenta]] '''[[Bobs Sinklers|Boba Sinklera]] diskogrāfija'''

glezna).]]
'''Erceņģeļi''' ({{val-de|Erzengel}} no {{val|grc|ἀρχάγγελοι}} — "galvenais sūtnis") ir [[eņģeļi]], kas dažādās [[ticība|ticībās]] ieņem vadošo pozīciju eņģeļu vidū. Viņu uzdevums ir cilvēkiem un veselām tautām pavēstīt dievišķus rīkojumus.
[[Vecā Derība|Vecās derības]] Sibillu un [[Enoha grāmata|Enoha grāmatās]] minēti erceņģeļi [[Miķelis]] (Mihaēls), [[Gabriēls]], [[Rafaēls (eņģelis)|Rafaēls]] un [[Uriēls]] (vārda otrā daļa ''-el'' norāda uz [[Dievs|Dieva]] vārdu), kas atbilst lauvas (Mikaēls), vērša (Uriēls), ērgļa (Gabriēls) un čūskas (Rafaēls) zīmēm.<ref>{{LKV|IV.|7580}}</ref>
 
[[Jaunā Derība|Jaunajā derībā]] vienīgi Miķeli sauc par erceņģeli, savukārt Gabriēlu un Rafaēlu dēvē par eņģeļiem, bet Uriēls nav pieminēts.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO<sub>4</sub>
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās 
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml <br />(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO<sub>4</sub>) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO<sub>4</sub> - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO<sub>4</sub>·0,5H<sub>2</sub>O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO<sub>4</sub>·2H<sub>2</sub>O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]

'''Kolmens''' (''Coleman'') ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu var būt:

{{Catmore|Portāls:Bioloģija}}

[[Kategorija:Čūskas]]

[[Kategorija:Ziemeļamerika]]
[[Kategorija:Valstu administratīvais iedalījums]]

{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pianists
 | oriģinālnos = ''The Pianist''
 |      attēls = The Pianist movie.jpg
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = [[biogrāfiska filma]]<br />[[mūzikāla filma]]<br />[[drāmas filma]]<br />[[vēsturiska filma]]
 |    režisors = [[Romans Polaņskis]]
 |  producents = 
 |   scenārijs = [[Ronalds Hārvuds]]
 |     aktieri = [[Adriens Brodijs]]<br />[[Tomass Krečmans]]<br />[[Frenks Finlijs]]<br />[[Emīlija Foksa]]
 |      mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
 |   operators = [[Pāvels Edelmans]]
 |     montāža = 
 |     studija = 
 | izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
 |    izdošana = {{dat|2002|5|24||bez}}
 |      ilgums = 150 min
 |      valsts = {{FRA}}<br />{{DEU}}<br />{{GBR}}<br />{{POL}}
 |      valoda = [[vācu valoda]]<br />[[angļu valoda]]<br />[[franču valoda]]<br />[[krievu valoda]]
 |     budžets = $35 miljoni
 |    ienākumi = $120,1 miljoni
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = 
 |        imdb = 
}}

(<sup>6</sup><sub>3</sub>Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (<sup>2</sup><sub>1</sub>H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (<sup>8</sup><sub>4</sub>Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (<sup>4</sup><sub>2</sub>He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

{{Citas nozīmes|Rīgas līcī ietekošu upi|Ķīšupe|Ķīšupe}}
{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Ķīšupe
| attēls            = 
| paraksts          = 
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Višezers]]
| augštece          = Viršupe
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=2 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=37 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = 
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 37<ref>{{USIK}}</ref>
| iztekas_augstums  = 58,3
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 42
| caurtece          = 1,3
| caurtece_vieta    = 
| gada_notece       = 
| baseins           = 102,6
| pietekas          = 
}}
'''Ķīšupe''' (arī '''Kižupe''', '''Tišupe''', '''Tīšu strauts''', augštecē '''Viršupe''', '''Višupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95268 |title=Informācija par objektu: Ķīšupe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Sākas Laugas purvā [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas pagastā]] no [[Višezers|Višezera]]. Tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]] un [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Saulkrastos ietek [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Pietekas — [[Ķidurga]], [[Ķivurga]], [[Pupaļurga]].

Minerāla [[kvarcs|kvarca]] paveidi.
{{Commonscat|Quartz}}

{{Upes infokaste 
  | nosaukums         = Mokša
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Мокша
  | citvaloda1        = mdf
  | oriģinālnosaukums1= Йов
  | attēls            = Mouth of Tsna river.jpg 
| attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = Cnas ieteka Mokšā
  | karte             = 
  | kartes_paraksts   = 
  | kartes_izmērs     = 
  | izteka            = Pievolgas augstiene
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Oka]]
  | baseina_valstis   = Krievija
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 656
  | iztekas_augstums  = 
  | ietekas_augstums  = 
  | kritums           = 
  | caurtece          = 
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = 51 000
  | baseins_latvijā   = 
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N 
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E 
  | iet_plat_d=54 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N 
  | iet_gar_d=41 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
}}
{{citas nozīmes|upi|Mokša (nozīmju atdalīšana)|Mokša}}
'''Mokša''' ({{val|ru|Мокша}}) jeb '''Jova''' ({{val|mdf|Йов}}) ir [[Oka]]s labā krasta pieteka, kas plūst caur [[Penzas apgabals|Penzas]], [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas apgabaliem]] un [[Mordvija|Mordviju]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. 
Pilsētas upes krastos atrodas [[Krasnoslobodska (Mordvija)|Krasnoslobodska]], [[Temņikova]].

[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajona pagasti|Marsnenu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Polimēri]]

'''Pfalca''' ({{val-de|Pfalz}}) ir vēsturisks reģions un firstiste [[Vācija]]s dienvidrietumos, aptuveni 80 km garš un 7 km plats apgabals, izvietots paralēli [[Reina]]s upei, taču nekur tai nepieskaras. Vēsturiskā galvaspilsēta [[Heidelberga]]. Otrs lielākais Vācijas vīnkopības apgabals pēc [[Reinhesene]]s (''Rheinhessen''), caur kuru iet pazīstamākais vīna ceļš, Vācijas ''Weinstraße''. Kopš 1946. gada ietilpst [[Reinzeme-Pfalca]]s federālajā zemē.

'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

[[Elementārā aritmētika]] aptver tās [[aritmētika]]s tēmas, kas parasti tiek mācītas pamatskolā un vidusskolā.

[[Kategorija:Somijas uzņēmumi pēc produkcijas veida|Alusdarītavas]]
[[Kategorija:Alus]]

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Aina Nagobads-Ābola
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]<br>Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads<br>[[Visvaldis Georgs Nagobads]]
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Guntars Ābols
|          bērni = Jānis, Ingrīda
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Aina Nagobads-Ābola''' (dzimusi {{dat|1920|6|9}}, mirusi {{dat|2021|9|29}}) bija viena no pirmajām un ilggadīgākajām atjaunotās [[Latvija]]s [[diplomāts|diplomātēm]]. Ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece [[Latvijas vēstnieks Francijā|Francijā]], Spānijā un Portugālē.

{{citas nozīmes|filmu sēriju|Terminators|Terminators}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators
| attēls                   = Terminator logo (cropped).png
| att_izm                  = 
| paraksts                 = Logotips
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Terminator''
| žanrs                    = 
| režisors                 = 
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Džonatans Mostovs]]
* [[McG]]
* [[Alans Teilors]]
* [[Tims Millers]]
| producents               = 
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = 
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Erls Boens]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
| izplatītājs              = 
| izdošanas laiks          = 
| ilgums = 
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{US$| 478 400 000}}
| ienākumi = {{US$| 1 402 938 658}}
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''Terminators''' ({{val|en|Terminator}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] filmu sērija, kurā ir iekļautas piecas filmas. Pirmo divu daļu režisors ir [[Džeimss Kemerons]], trešās - [[Džonatans Mostovs]], ceturtās - [[McG]], bet piektās - [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas attēlo [[Arnolds Švarcenegers]], [[Linda Hamiltone]] un [[Erls Boens]].

[[Kategorija:Polārpētniecība]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talantīgais misters Riplijs
| attēls                   = Talented mr ripley.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Talented Mr. Ripley''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Entonijs Mingella]]
| producents               = 
* [[Viljams Horbergs]]
* [[Toms Šternbergs]]
| scenārija autors         = Entonijs Mingella
| galvenajās lomās         = 
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Džeiks Deivenports]]
| mūzika                   = [[Gabriels Jareds]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Mirage Enterprises]]''
* ''[[Timnick Films]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|12|Losandželosa|1999|12|25|ASV|}}
| ilgums                   = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0|title=The Talented Mr. Ripley|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921030033/https://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]40 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=talentedmrripley.htm|title=The Talented Mr. Ripley (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]128,8 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Talantīgais misters Riplijs"''' ({{val|en|The Talented Mr. Ripley}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Entonijs Mingella]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Mets Deimons]], [[Džūds Lo]], [[Keita Blanšeta]], [[Filips Sīmors Hofmans]] un [[Džeiks Deivenports]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|12||bez}} Losandželosā.

{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Dzilnas iezis
 |        krāsu_shēma = klints
 |             attēls = Dzilnas iezis.jpg
 |            att_izm = 
 |       att_paraksts = 
 |        vietaskarte = 
 |vietaskartes_izmērs = 
 |      reljefa_vietaskarte = 
 | plat_d = 57 | plat_m  = 13 | plat_s = 31.8 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 10 | gar_s  = 18.3 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = 
 |     tuvākā_pilsēta = [[Cēsis]]
 |                upe = [[Amata]]
 |               tips = Klints
 |               suga = 
 |             vecums = 
 |              svars = 
 |            platība = 
 |           augstums = 36,5—40 m
 |             garums = 300 m
 |            platums = 
 |            dziļums = 
 |            tilpums = 
 |         apkārtmērs = 
 |            vainags = 
 |    aizsardz_valsts = 
 |        apmeklētāji = 
 |      autostāvvieta = 
 |         transports = 
 |           piekļuve = 
 |        sarežģītība = 
 |          mājaslapa = 
 |        citas_daļas = 
}}
'''Dzilnas iezis''' ir četrpakāpju [[devons|devona]] [[smilšakmens]] [[iezis]] [[Amata]]s kreisajā krastā, [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Ieža kraujas augstums tiek lēsts ap 36,5–40 m, garums līdz 300 m.<ref>[http://dziedava.lv/daba/izveleta_daba.php?falas=447 Dzilnas ieža lapa dziedava.lv]</ref> Iezī norisinās visaktīvākie sāniskās [[erozija]]s un [[sufozija]]s procesi Latvijā<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=152.—157}}</ref>, kuru dēļ Dzilnas ieža krasts atkāpjas par aptuveni 1 m gadā.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/dzilnas_iezis/ Vietas.lv objekts: Dzilnas iezis]</ref> No ieža iztek vairāki [[avots|avoti]], kas veido [[Dzilnas ieža ūdenskritumi|ūdenskritumus]] un ziemā pat 10 m augstus leduskritumus. No avotu [[dzelzs|dzelžainā]] ūdens un [[māli]]em daudzviet iezis ir iekrāsojies sarkanā krāsā. Iezis ir redzams, ejot pa upes labajā krastā esošo [[ģeoloģiskā taka gar Amatu|ģeoloģisko taku gar Amatu]].<ref name="enter">[http://www.entergauja.com/lv/ko-darit/enter-daba/dzilnas-iezis#overview Enter Gauja objekts: Dzilnas iezis]</ref> Ziemā Dzilnas iezī kāpj [[alpīnisms|alpīnisma]] entuziasti, kā arī dažkārt iezi apmeklē Austrumu [[filozofija|filozofi]] un [[ekstrasenss|ekstrasensi]], lai meditētu.<ref name="Eniņš"/>

{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   = 
| cost                = 
| ren_cost            = 
| client              = 
| owner               = 
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            = 
| location            = 
| address             = 
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| label_position      = 
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          = 
| seating_type        = 
| seating_capacity    = 
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

'''Gastroenteroloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas specializējas [[gremošanas orgānu sistēma]]s slimību [[medicīniskā diagnostika|diagnostikā]], [[ārstēšana|ārstēšanā]] un [[profilakse|profilaksē]]. '''Gastroenterologs''' ir [[ārsts]], kas strādā šajā jomā. Viņi ir apmācīti diagnosticēt un ārstēt dažādas slimības, kas ietekmē [[kuņģis|kuņģi]], [[zarnas]], [[aknas]], [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzeri]], [[barības vads|barības vadu]] un citas orgānu sistēmas, kas saistītas ar [[gremošana|gremošanu]] un [[uzturs|uzturu]]. Ārsti šajā jomā palīdz pacientiem risināt gremošanas traucējumu un slimību problēmas, veicot diagnostiku, piedāvājot ārstēšanas iespējas un sniedzot ieteikumus veselīgam dzīvesveidam.

{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig = 
|        attēls = 

{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{val|cs|Česká a Slovenská Federativní Republika}}<br />{{val|sk|Česká a Slovenská Federatívna Republika}}
|nosaukums_latv_val  = <small>Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika</small>
|sugasvārds          = Republika
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Čehija, Slovākija
|laikmets            = 
|statuss             = 
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī 
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Federatīva republika|Federatīva]] [[parlamentāra republika]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās 
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1990
|gads_beigas         = 1992
|
|year_exile_start    = 
|year_exile_end      = 
|
|event_start         = Pārdēvēta
|date_start          = {{dat|1990|3|29||bez}}
|event_end           = [[Čehoslovākijas sadalīšanās|Sadalīšanās]]
|date_end            = {{dat|1992|1|31||bez}}
|
|event1              = Otrreiz pārdēvēta
|date_event1         = {{dat|1990|4|20||bez}}
|event2              = 
|date_event2         = 
|event3              = 
|date_event3         = 
|event4              = 
|date_event4         = 
|
|event_pre           = 
|date_pre            = 
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before 
                             after "event_end"--->
|date_post           = 
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to 
       s5 --->
|p1                  = Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika
|flag_p1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_p1            = 
|p2                  = 
|flag_p2             = 
|p3                  = 
|flag_p3             = 
|p4                  = 
|flag_p4             = 
|p5                  = 
|flag_p5             = 
|s1                  = Čehija
|flag_s1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_s1            = 
|s2                  = Slovākija
|flag_s2             = Flag_of_Slovakia.svg
|s3                  = 
|flag_s3             = 
|s4                  = 
|flag_s4             = 
|s5                  = 
|flag_s5             = 
|
|image_flag          = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|flag                = Čehijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Herb_Czechosłowacji_(1990-1992).svg

'''Elektromagnētiskā mijiedarbība''' ir [[fundamentālā mijiedarbība|fundamentāla mijiedarbība]], kas realizējas ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskā lauka]] starpniecību. Mijiedarbojas daļiņas, kam ir elektriskais lādiņš vai magnētiskais moments. Elektromagnētiskajā mijiedarbībā pastāv vairāk nezūdamības likumi: [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas]], [[impulsa nezūdamības likums|impulsa]], [[impulsa momenta nezūdamības likums|impulsa momenta]], [[lādiņa nezūdamības likums|lādiņa]].<ref name="lpe">{{LPE|3|129}}</ref>

'''Kompleksa sistēma''' ir tāda sistēma, kuras enerģija pārsniedz [[klasiskā mehānika|klasiskajā mehānikā]] apskatīto slieksni, bet vienlaikus nesasniedz [[haosa teorija|haosa teorijā]] apskatīto sistēmas slieksni.

[[Kategorija:Mērvienības]]

{{Commonscat|Structures}}

{{Commonscat|Warning systems}}

[[Kategorija:Grandžmūzika|Grupas]]
[[Kategorija:Alternatīvā roka grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

'''Jaudas koeficients''' ir fizikāls lielums, kas raksturo [[maiņstrāva]]s enerģētiskos parametrus. No tā atkarīga maiņstrāvas patērētāja kvalitāte - cik efektīvi tas izmanto elektroenerģiju. Jaudas koeficientu apzīmē ar '''cosφ''', kas var būt robežās no 0 līdz 1, vai arī izsaka procentos un apzīmē ar grieķu burtu '''λ''' (var būt robežās no 0 līdz 100%). <br />Skaitliski vienāds ar aktīvās [[jauda]]s attiecību pret pilno jaudu:
:<math> \lambda = \cos \varphi = \frac{P}{S}  \,</math>
Aktīvā jauda tiek patērēta derīgā darba veikšanai, bet pilnā vienāda ar aktīvās un reaktīvās jaudas summu. 

[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Izdevējdarbība]]

{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref> 

'''2. janvāris''' ir gada 2. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 363 dienas (364 [[garais gads|garajā gadā]]).

{{Protestantisms}}
'''Metodisms''' ir viens no [[protestantisms|protestantisma]] novirzieniem. Tas radās, apvienojoties vairākām [[konfesija|konfesijām]], kuru idejas balstījās [[Džons Veslijs|Džona Veslija]] dzīvē un mācībā. Metodismu nozīmīgi ietekmēja arī [[Džordžs Vaitfīlds]] un Džona brālis [[Čārlzs Veslijs]].

'''Realitātes šovs''' ir [[televīzija]]s [[žanrs]], kurā tiek pārraidīti reāli notikumi, bieži nav izstrādāts [[scenārijs]] un piedalās cilvēki, kas nav profesionāli [[aktieris|aktieri]]. Vispasaules popularitāti žanrs ieguva 20. gadsimta 90. gados un 21. gadsimta sākumā, pateicoties šoviem [[Big Brother]] un [[Izdzīvotājs|Survivor]].  

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanās gaismas
| operators = 
| attēls = Red Lights FilmPoster.jpeg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Rodrigo Kortess]]
| producents = * Rodrigo Kortess
* Adrians Gverra
| scenārijs = Rodrigo Kortess
| aktieri = * [[Kilians Mērfijs]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Tobijs Džonss]]
* [[Džoelija Ričardsone]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Leonardo Sparalija]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Red Lights''
| studija = * ''Nostromo Pictures''
* ''Cindy Cowan Entertainment''
* ''Antena 3 Films''
* ''Televisió de Catalunya''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''Millennium Entertainment''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|3|2|Spānija}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{ESP}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1748179/|title=Red Lights (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|8}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Sarkanās gaismas"''' ({{Val|en|Red Lights}}) ir 2012. gada [[Spānija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors, scenārists un viens no producentiem ir [[Rodrigo Kortess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kilians Mērfijs]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Roberts De Niro]], [[Tobijs Džonss]], [[Džoelija Ričardsone]], [[Elizabete Olsena]] un [[Leonardo Sparalija]].

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Kristofors Kolumbs
|          vārds_orig = ''Christopher Columbus ''
|              attēls = Colomb.jpeg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt = 
|             dz_gads = 1451
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = [[Dženova]], [[Dženovas Republika]] (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1506
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 20
|             m_vieta = ārpus [[Valadolida]]s, [[Spānija]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|            paraksts = Columbus Signature.svg
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
}}
'''Kristofors Kolumbs''' ([[1451]]—[[1506]]; {{val|it|Cristoforo Colombo}}, {{val|es|Cristóbal Colón}}, {{val|pt|Cristóvão Colombo}}, {{val|de|Christoph Kolumbus}}) bija itāļu jūrasbraucējs, kurš šķērsoja [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] un [[1492]]. gadā zem [[Spānija|spāņu]] karoga sasniedza [[Karību jūra]]s salas. Viņš domāja, ka Zeme ir apaļa un, braucot uz rietumiem, viņš varētu sasniegt [[Āzija]]s [[Tālie Austrumi|Tālos Austrumus]].

{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Wiener Linien
| company_type = Pašvaldības SIA
| traded_as = Wiener Linien GmbH & Co KG
| industry = Sabiedriskais transports
| foundation = 1999
| location_city = Vīne, Austrija
| area_served = Vīnes pilsēta
| CEO = Alexandra Reinagl
| website = www.wienerlinien.at
| location = Erdbergstraße 202, 1030 Wien
| predecessor = Wiener Stadtwerke – Verkehrsbetriebe
| company_logo = Logo-wiener-linien.svg
| image = 4trams vienna.jpg
| caption = 
| image_caption = 4 Vīnes tramvaju paaudzes Breitensee depo
}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #FF0000
| nos        = SC Balvi
| logo       = 
| pilns      = Balvu Sporta centrs
| pilsēta    = {{Vieta|Latvija|Balvi}}
| līga       = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez        = [[2019. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2019.]]
| poz        = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]], 10. vieta
| dib        = 
| stad       = [[Balvu stadions]]
| ietilp     =
| prez       = {{flaga|Latvija}} (?)
| tren       = {{flaga|Latvija}} [[ngus Zaharāns]]
| kapteinis       =
| mediji          = 
| sadarbojas      = 

{{Commonscat|Wars by country|Kari pēc valsts}}

{{Commonscat|1410s}}

{{Upes infokaste 
| nosaukums         = Blusupīte
| attēls            = Латвия. Айнажи. Устье Blusupite. Июнь 2013..jpg
| attēla_izmērs     = 
| paraksts          = Blusupītes ieteka Rīgas līcī
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Zilais purvs (Ainažu pagasts)|Zilais purvs]]
| augštece          = 
| satekupes         = 
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=44 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=28 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E 
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br/>{{EST}}
| tek_caur          = 
| garums            = 16
| iztekas_augstums  = 
| ietekas_augstums  = 
| kritums           = 11
| caurtece          = 
| gada_notece       = 
| baseins           = 30,4
| baseins_latvijā   = 
| pietekas          = 
}}
'''Blusupīte'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95076 |title=Informācija par objektu: Blusupīte |accessdate={{dat|2018|03|01||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme]]s rietumos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Sākas kā novadgrāvis [[Zilais purvs (Ainažu pagasts)|Zilā purva]] rietumu malā [[Ainažu pagasts|Ainažu pagasta]] ziemeļaustrumos.<ref>{{Latvijas daba|5|157}}</ref> Plūst dienvidrietumu virzienā pa [[Piejūras zemiene]]s [[Vidzemes piekraste|Vidzemes piekrasti]]; 1,5 km garumā ir [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s robežupe. Gandrīz visā garumā, izņemot īsu posmu [[Ainaži|Ainažu]] pilsētā, upes gultne iztaisnota un regulēta. Upes lejtece pie ietekas [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] ietilpst [[Randu pļavas|Randu pļavu]] dabas liegumā. Upi šķērso autoceļi [[A1 (autoceļš Latvijā)|A1]] un [[P15]].

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Nīcas Romas katoļu misiju punkts
| infobox_width         = 300px
| image                 = Nīcas luterāņu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Misiju punkts Nīcas luterāņu baznīcā
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 21 | lats  = 14.23 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  3 | longs = 53.21 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},<br /> [[Dienvidkurzemes novads]], [[Nīca]] 
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = misiju punkts
| leadership            = [[prāvests]] <br />Gatis Bezdelīga
| website               = 
| architecture_style    =
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 
| year_completed        = izveidots [[2009]]
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = 
}}

{{Senvietas infokaste
| name           = Hāpsalu pils
| native_name    = 
| image          = Haapsalu Castle.jpg
| image_size     = 
| caption        = Pils ar katedrāli.
| map_type       = Igaunija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 58| latm = 56| lats = 50| latNS = N
| longd = 23| longm = 32| longs = 19| longEW = E
| location       = {{vieta|Igaunija}}
| region         = [[Livonija]]
| type           = Pils, katedrāle
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Livonijas
| excavations    = 
| archaeologists = 
| condition      = Drupas un celtnes
| management     = 
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          = 
| designation    = 
}}

{{Commonscat|Discrete mathematics}}
{{catmore}}

{{Commonscat|Symphonies|Simfonijas}}

{{Commonscat|Producers|Producenti}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Hermanis Cigra
|     vārds_orig = ''Johann Hermann Zigra''
|         attēls = Johann Hermann Zigra.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Lībeka]], [[Svētā Romas impērija]]<br />({{GER}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = dārznieks, botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

[[Epidemioloģija|Epidemioloģijā]] '''riska faktors''' vai '''noteicošais faktors''' ir mainīgs lielums, kas saistīts ar paaugstinātu slimības vai infekcijas risku.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|title=Disorders of childhood : development and psychopathology|last=Parritz, Robin Hornik|others=Troy, Michael F. (Michael Francis)|isbn=9781337098113|edition=Third|location=Boston, MA|oclc=960031712|date=2017-05-24}}</ref>{{Rp|38}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Edvards Snoudens
|     vārds_orig = ''Edward Snowden''
|         attēls = Edward Snowden 2013-10-9 (1) (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = E. Snoudens 2013. gadā
|        dz_gads = 1983
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Elizabetsitija}}
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = {{RUS}}
|      pilsonība = {{USA}}<br>{{RUS}}
|        tautība = 
|   nodarbošanās = Datordrošības konsultants
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Lindsija Millsa
|          bērni = 2
|       paraksts = Edward Snowden signature 2013.svg
|       piezīmes = 
|    kategorijas =
|    citas daļas = 
}}
'''Edvards Džozefs Snoudens''' ({{val|en|Edward Joseph Snowden}}; dzimis {{dat|1983|6|21}}) ir bijušais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] un [[Nacionālās drošības aģentūra]]s (NSA) darbinieks, kurš 2013. gadā nopludināja slepenu informāciju par NSA globālās novērošanas programmām.

'''Kaufmans''' var būt:

{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Tirzas iela|Tirzas iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Tirzas iela
|attēls           = Tirzas iela 2.JPG
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Tirzas iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Jugla (Rīga)|Jugla]]
|ielas garums     = 195 m
|atklāta          = 
|vēst nosaukumi   = 
|joslu skaits     = 
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    = 
|autobuss         = 
|trolejbuss       = 
|tramvajs         = 
|mikroautobuss    = 
|cits             = nav
}}

{{Vielas infokaste
|attēls=   <br />Propāna struktūrformula, vienkāršotā struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>3</sub>H<sub>8</sub>
|molmasa=44,096
|blīvums=1,83
|kušanas temperatūra=85,5 K (-187,6&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=231,1 K (-42,09&nbsp;°C)
}}

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Badahšāna
| official_name              = بدخشان 
| settlement_type         = vilajets
| image_skyline           = Badakhshan province of Afghanistan.jpg
| imagesize               = 
| image_caption           = 
| image_flag              = 
| flag_size               = 
| image_seal              =
| seal_size               = 
| image_shield            = 
| shield_size             = 
| nickname                = 
| motto                   = 
| anthem                  = 
| capital                 = [[Feizābāda]]
| largest_city            = 
| official_language       = 
| spoken_language         = 
| image_map               = Badakhshan in Afghanistan.svg
| mapsize                 = 
| map_caption             = 
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Afganistāna}}
| subdivision_type1       = 
| subdivision_name1       = 
| leader_party            = 
| leader_title            = 
| leader_name             = 
| area_footnotes          = 
| area_magnitude          = 
| area_total_km2          = 44059 
| area_land_km2           = 
| area_water_km2          = 
| area_water_percent      = 
| area_rank               = 
| elevation_max_m         = 
| population_footnotes    = 
| population_total        = 904700
| population_as_of        = 2012
| population_rank         = 
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = 
| population_blank1       = 
| population_blank2_title = 
| population_blank2       = 
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +4:30
| timezone_DST            = 
| utc_offset_DST          = 
| website                 = 
| footnotes               = 
}}
'''Badahšāna''' ({{val-ps|بدخشان ولایت‎}}, {{val-fa|استان بدخشان}}) ir viens no trīsdesmit četriem [[Afganistāna]]s vilajetiem, izvietojies valsts ziemeļaustrumos. Robežojas ar [[Tahāra|Tahāru]] rietumos, ar [[Nūrestāna|Nūrestānu]] dienvidos un ar [[Pandžšīra|Pandžšīru]] dienvidrietumos, kā arī ar [[Tadžikistāna|Tadžikistānu]] ziemeļos, [[Pakistāna|Pakistānu]] dienvidos un [[Ķīna|Ķīnu]] austrumos. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir [[Feizābāda]]. Kopējā platība ir {{nobr|44 059}} km<sup>2</sup>, pēc 2012. gada datiem vilajetā dzīvo {{nobr|904 700}} iedzīvotāji, vairākums no tiem  [[tadžiki]]. Badahšānā dzīvo arī vairākas [[Pamirieši|Pamira tauta]]s, to starpā [[vahani]]. Badahšāna sīkāk iedalās divdesmit astoņos rajonos.

[[Kategorija:Francijas cilvēki]]
[[Kategorija:Fotomodeļi]]

[[Kategorija:Slimnīcas Latvijā]]
[[Kategorija:Rīga]]

{{Commonscat|Eyes|acis}}

{{apvienot|mantiskā nevienlīdzība}}
. Džini vērtības ir no 0 (pilnīga vienlīdzība — visiem vienādi ienākumi) līdz 1 (pilnīga nevienlīdzība — vienam cilvēkam tiek visi ienākumi) ]]
'''Ienākumu nevienlīdzība''' ir atšķirība regulāro ienākumu apjomā cilvēkiem kādā grupā vai valstī. Visizplatītākā mērvienība ienākumu nevienlīdzības izmērīšanai ir [[Džini koeficients]]. Lai gan neliela nevienlīdzība ir nepieciešama, lai stimulētu [[Ekonomikas izaugsme|izaugsmi]] un [[produktivitāte|ražīgumu]], pārāk augsta nevienlīdzība tiek uzskatīta par [[ekonomika|ekonomisku]] un [[sociālās zinātnes|sociālu]] problēmu, kas pasliktina ekonomisko stāvokli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.biu.ac.il/soc/ec/students/teach/509/data/EasterlyJDE2007.pdf|title=Inequality does cause underdevelopment: Insights from a new instrument {{en ikona}}|accessdate={{dat|2016|7|15||bez}}|author=Viljams Īsterlijs (William Easterly), [[Ņujorkas Universitāte]]|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304023508/http://www.biu.ac.il/soc/ec/students/teach/509/data/EasterlyJDE2007.pdf}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://diposit.ub.edu/dspace/bitstream/2445/33140/1/617293.pdf|title=Unemployment and long-run economic growth: The role of income inequality and urbanisation {{en ikona}}|accessdate={{dat|2016|7|15||bez}}|author=Davids Kasteljs-Kintana (David Castells-Quintana), [[Barselonas Universitāte]] }}</ref> Cilvēki arī jūtas laimīgāki, ja dzīvo vienlīdzīgākā sabiedrībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dash.harvard.edu/bitstream/handle/1/4553007/alesinassrn_inequalityhappiness_PDFA.20150908.pdf?sequence=4|title=Inequality and Happiness: Are Europeans and Americans Different? {{en ikona}}|publisher=[[Hārvarda Universitāte]]|accessdate={{dat|2016|7|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170815212700/https://dash.harvard.edu/bitstream/handle/1/4553007/alesinassrn_inequalityhappiness_PDFA.20150908.pdf?sequence=4|archivedate={{dat|2017|08|15||bez}}}}</ref>

{{DEFAULTSORT:Ataszienes pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Viļānu apriņķis]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Atašienes pagasts}}

{{Commonscat|Military alliances|Militārās savienības}}

[[Kategorija:Standarti pēc tipa|Valodniecība]]
[[Kategorija:Valodniecība]]

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tg
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Cafe Informatique et Telecommunications''
|sponsors              = ''Cafe Informatique et Telecommunications''
|domātais-pielietojums = Ar [[Togo]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots; tiek izmantots galvenokārt Togo
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.nic.tg/ www.nic.tg]
}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig = 
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]  
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

vadītā militārā valstu koalīcija (tumši zilā krāsā), kas 2003. gadā veica [[Irākas karš|bruņotu iebrukumu]] [[Irāka]]s teritorijā.]]
'''Koalīcija''' ({{val|la|coalitio}} — 'savienība'), pazīstama arī kā '''[[alianse]]''', ir pagaidu [[militāra savienība|militāra]] vai [[politiska savienība]] starp divām vai vairākām personām, [[politiskā partija|politiskajām partijām]] un [[valsts|valstīm]] kopīgai rīcībai pret kādu citu valsti vai izveidotu indivīdu un politisko partiju grupu.<ref>{{grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|first=Juris|last=Baldunčiks|first2=Kornēlija|last2=Pokrotniece|place=Rīga|publisher=Jumava|year=2005|page=272|isbn=9984-05-879-4}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.merriam-webster.com/dictionary/coalition|title=Coalition|work=merriam-webster.com|publisher=Merriam-Webster|accessdate=12 March 2018}}</ref>

{{Commonscat|Celestial mechanics}}

'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

{{Commonscat|Vision}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kurš iegāza trusīti Rodžeru?
| attēls                   =Movie poster who framed roger rabbit.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Who Framed Roger Rabbit''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               = 
* [[Frenks Māršals]]
* [[Pīters Sīmens]]
| scenārija autors         = 
* [[Džefris Prajs]]
* [[Pīters Sīmens]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Čārls Flejšers]]
* [[Stabīs Keis]]
* [[Džoana Kasidīa]]
| mūzika                   = [[Alans Sīlvestris]]
| operators                = [[Dins Kandis]]
| montāža                  = [[Artūrs Šmits]]
| studija                  = 
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|6|22||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|329,8 miljoni}}
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   =
| imdb                     = tt0096438
}}
'''"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?"''' ({{val|en|Who Framed Roger Rabbit}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Bobs Hoskinss]], [[Kristofers Loids]], [[Čārls Flejšers]], [[Stabīs Keis]] un [[Džoana Kasidīa]]. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 22. jūnijā.

'''Jūras kauja Zundā''' bija [[Livonijas krusta kari|Livonijas Krusta karu]] pirmā kauja ar [[kurši]]em bīskapa [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberta]] vadībā, kas notika 1210. gada 18. aprīlī (Lieldienās) kadā Baltijas jūras šaurumā ("[[Zunds|Zundā]]"), iespējams, pie [[Gotlande]]s krastiem. Krustneši, lai gan devās atceļā uz Vāciju, nolēma uzbrukt astoņiem kuršu vikingu kuģiem. Jūras kaujā uzvarēja kurši, nogalinādami ap 30 bruņinieku un citu pretinieku.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], XIV. 1.-4.</ref>

{{BioTakso infokaste
|    attēls = Eastern-wolf.jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Mammalia
|  klase_lv = Zīdītāji
|     kārta = Carnivora
|  kārta_lv = Plēsēji
|    dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
|     ģints = Canis
|  ģints_lv = Suņi
|      suga = Canis lycaon
|   suga_lv = Austrumu vilks
|  binomial = Canis lycaon  <small>([[Johann Christian Daniel von Schreber|Schreber]], 1775)</small>
| izplatība = <br />
{{legend|#D8BFD8|Austrumu vilka izplatības areāls}}
|  sinonīmi =
*''Canis lupus lycaon''
}}
'''Austrumu vilks''' (''Canis lycaon'') ir [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] dzīvojošs [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] (''Canidae'') [[plēsējs]]. Daudzi sistemātiķi austrumu vilku joprojām sistematizē arī kā vienu no [[pelēkais vilks|pelēkā vilka]] (''Canis lupus'') pasugām ar latīnisko nosaukumu ''Canis lupus lycaon''. Tomēr pēdējā laikā zinātnieki uzskata, ka austrumu vilks būtu jāizdala kā patstāvīga [[suga]], jo tas tāpat kā [[sarkanais vilks]] (''Canis rufus'') un [[koijots]] (''Canis latrans'') ir atdalījies no pelēkā vilka pirms vairākiem simtiem tūkstošiem gadu.<ref>Wilson, P.J., S. Grewal, I.D. Lawford, J.N.M. Heal, A.G. Granacki, D. Pennock, J.B. Theberge, M.T. Theberge, D.R. Voigt, W. Waddell, R.E.Chambers, P.C. Paquet, G. Goulet, D. Cluff, and B.N. White. 2000. DNA profiles of the eastern Canadian wolf and the red wolf provide evidence for a common evolutionary history independent of the gray wolf. Canadian Journal of Zoology 78:2156 - 2166.</ref> 

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Karloss Kastaneda
|     vārds_orig = ''Carlos Castañeda''
|         attēls = Castaneda 1962.JPG
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Karloss Kastaneda 1962. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Peru|Kahamarka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = 
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = ''Margaret Runyan Castaneda'' <small>(1960-?)</small><br />''Florinda Donner-Grau'' <small>(?)</small>
|          bērni =
|       paraksts = 
|     pseidonīms = 
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[antropoloģija|antropologs]]
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods = 1968—1998
|          žanri =  
|         temati = [[šamanisms]]
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = "Dona Huana mācības. Jaki indiāņu zināšanu ceļš"<br />"Atsevišķā realitāte"<br />"Ceļojums uz Istlanu"
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis = 
|     alma_mater = [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{Commonscat|Organ systems}}

'''Gels''' ir želejveidīgs [[Mīkstā vide|mīksts materiāls]], kas var būt gan mīksts un trausls, gan ciets un izturīgs<ref>A. Khademhosseini und U. Demirci ''Gels Handbook: Fundamentals, Properties and Applications'' |'''2016''' World Scientific Pub Co Inc; {{ISBN|9789814656108}}</ref><ref>''Supramolecular Polymer Networks and Gels.'' S. Seiffert (Editor), Springer, '''2015''' ASIN: B00VR5CMW6</ref>. Geli ir definēti kā mazas koncentrācijas izšķīdusi [[šķērssaišu sistēma]], kurai miera stāvoklī nav plūsmas<ref>Ferry, John D. (1980) ''Viscoelastic Properties of Polymers''. New York: Wiley, {{ISBN|0471048941}}.</ref>. Pēc svara geli pārsvarā ir šķidrumi, tomēr tie darbojas kā cietvielas, jo šķidrumā atrodas komplekss šķērssaistīto saišu tīkls. Šķidrumā veidojošās šķērssaites ir tās, kas nodrošina gela struktūru ([[cietība|cietību]]) un veicina savstarpējo mijiedarbību (saķeri), bet jāatceras, ka šo šķērssaišu vielā nav daudz — tikai pāris procenti. Tādējādi gels ir šķidruma molekulu [[Dispersā sistēma|dispersija]] cietā vielā, kurā šķidras daļiņas ir disperģētas cietā vidē. Vārdu gels pirmoreiz lietoja skotu ķīmiķis [[Tomas Grahams]], atvasinot to no [[Želatīns|želatīna]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.etymonline.com/index.php?term=gel |title=Online Etymology Dictionary: gel |last=Harper |first=Douglas |authorlink=Douglas Harper |website=[[Online Etymology Dictionary]] |accessdate=2019-04-07}}</ref>.

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = 
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pasaule
|               kartes_attēls =World map.png
|             kartes_paraksts = Pasaules karte - Zemes virsmas karte
|                 platība_km2 = 149 000 000
|              procenti_ūdens = 
|          iedzīvotāju_skaits =  8 miljardi
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45
|                     IKP_PPP = 70,650 triljoni [[USD]]
|                IKP_PPP_gads = 2010
|                         HDI = 0,753
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = <font color="#ffcc00">vidējs</font>
}}
'''Pasaule''' ir termins, kas ietver [[Zeme]]s uztveri no [[cilvēks|cilvēka]] skatu punkta. Vārds "pasaule" bieži tiek lietots, lai visplašākajā iespējamā nozīmē apvienotu un apzīmētu cilvēka [[pieredze|pieredzi]] un [[vēsture|vēsturi]].

{{ezera infokaste
|ezers=Enrikiljo ezers
|attēls=07-05-11LagoEnriquilloDR.jpg
|paraksts=Enrikiljo ezera ainava
|karte=Lake enriquillo.jpg
|kartes_paraksts=Enrikiljo ezers no komosa, 1993. gada septembris
| map = Dominikāna
| plat_d=18 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=71 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{DOM}}
|platība=265
|garums=35
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=24
|tilpums=
|augstums_vjl=-44
|izteka=Nav
|baseins=
|valstis=[[Dominikāna]]
|salas=3
|pilsētas=
}}
'''Enrikiljo ezers''' ({{val|es|Lago Enriquillo}}) ir lielākais [[ezers]] [[Dominikāna|Dominikānas Republikā]], [[sālsezers]].

[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki]]
[[Kategorija:Komponisti pēc tautības]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = * Autors: [[:ru:Участник:Smig]]
* Avots:[http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%86%D0%BE_%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%B1%D1%83%D1%81%D0%B0.JPG ru wiki]
| source         = 
| date           = 
| author         = 
| permission     = 
| other_versions = 
}}

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO<sub>4</sub>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n<sub>ω</sub> = 1.930 - 1.970 n<sub>ε</sub> = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

'''Zemsedze''' ir [[lakstaugi|lakstaugu]], [[krūmi|sīkkrūmu]], [[sūnas|sūnu]] un [[ķērpji|ķērpju]] kopums, kas veido [[mežs|meža]] apakšējā stāva daļu<ref>Meža enciklopēdija. 2003. Rīga, Zelta Grauds, 355. lpp</ref>. Katram [[Meža tipi Latvijā|meža tipam]] raksturīgas noteiktas augu sugas, kas veido zemsedzi, piemēram, [[damaksnis|damaksnī]] zemsedzē ir papardes, brūklenāji, mellenāji, zaķskābenes, vizbulītes un dažādu sugu sūnas.

{{maznozīmīgs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tatjana Širko
| Vārds_orig = ''Тетяна Ширко''
| Attēls =
| Att_izm = 
| Apraksts = Tatjana Širko 2009. gadā
| Dz_vārds = 
| Pseidonīms = 
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|12|10}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Rivnes apgabals|Kostopiļa}}
| Miris = 
| Vieta_mr = 
| Vieta = 
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātāja]]
| Instrumenti = vokāls
| Gadi = 1997—pašlaik
| Izdevējkompānija = 
| Darbojies_arī = 
| Mlapa = {{URL|http://www.tatianashirko.com/}}
| Dalībnieki = 
| Bij_dalībnieki = 
| Dzimums = S
}}
'''Tatjana Širko''' ({{val|uk|Тетяна Ширко}}; dzimusi {{dat|1992|12|10}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]] un dziesmu autore.

'''Šūnas elpošana''' ir [[vielmaiņa]], kurā tiek šķelti [[ogļhidrāti]] un citi starpprodukti, tajā pašā laikā sintezējot [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]]. Šūnas elpošana iedalās aerobā elpošanā, kuras norisei nepieciešams [[skābeklis]] [[Mitohondrijs|mitohondriju]] darbībai, un anaerobā elpošanā, kuras norisei nav nepieciešams skābeklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp&#124;issue:645431&#124;page:146|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 146-148.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=17.10.2021.|date=2001. gads}}</ref>

'''Ceļa pinums''' ir divu viena sliežu platuma ceļu salikums uz vienas [[Gulsnis|zemsliežu pamatnes]]. Parastā ceļa pinuma sastāvā ir smails [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krustenis]] (var būt līklīnijas) vietā, kur viens sliežu pavediens krusto otru, kā arī [[Sliede#Pretsliede|pretsliedes]]. Asmens ceļa pinumam var nebūt krusteņa un attiecīgi šim krustenim paredzētās pretsliedes, kad to izmanto negabarīta vietas apbraukšanai neizbraucot ārpus sliežu platuma, piemēram platformas remonta laikā vai negabarīta vilcienu palaišanai garām negabarīta platformai. Asmens ceļa pinumā ir [[pārmija]] (skatīt galeriju zemāk), bet parastā nav. Ceļa pinums ''L<sub>p</sub>'' sastāv no iecirkņiem: ''L<sub>K</sub> –  L<sub>V</sub> – L<sub>K</sub>''. Krusteņa iecirknis ''L<sub>K</sub>'' ietver krusteņa un aizkrusteņa, kā arī pārvedlīknes daļu. ''L<sub>V</sub>'' vidusiecirknis sastāv no parastiem četru sliežu posmiem. Ceļa pinumu var ekspluatēt remontdarbu laikā, kad nepieciešams apbraukt remontējamo iecirkni, vai - lai izbrauktu šaurās vietās, piemēram - zem [[Ceļa pārvads|pārvadiem]], kuras pārbūvēt īsā termiņā nav iespējams. Dzelzceļa transportā jautājums var aktualizēties garos divceļu posmos, kad vilcienu palaišana pēc vienceļa shēmas ilgākā laika posmā nenodrošina nepieciešamo posma [[Caurlaides spēja|caurlaides]] un [[Caurvedes spēja|caurvedes]] spēju. Parasti, kad pagaidu [[SCB|signalizācija]] ir nepilnīga un to neekspluatē uz pastāvīgiem pamatiem, pinumu norobežo signālisti ar apstāšanās signāliem un vilcienu palaišana notiek ar pavadoņa uzņemšanu pirms pinuma un tālāk pēc viņa norādījumiem ar samazinātu ātrumu (mašīnistu speciāli brīdinot). [[Vilcienu kustības organizācija|Kustības organizācijas]] uzlabošanai var izmantot savstarpēji saslēgtus [[Luksofors|luksoforus]], ar kuriem norobežo ceļa pinumu.<br />
Ceļu salikumus, kuros savietoti dažāda platuma sliežu ceļi, sauc par [[Ceļa savietojums|savietojumiem]].<br />

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| attēls = Geranium phaeum 151163519.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium phaeum
| suga_lv = Tumšbrūnā gandrene
| binomial = Geranium phaeum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Tumšbrūnā gandrene''' (''Geranium phaeum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa]]s kalnu apgabalos. Nereti tā tiek tiek kultivēta, tādējādi ir izplatījusies ziemeļu reģionos, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kas ir tālu ziemeļos ārpus sugas pamatareāla. Centrāleiropā suga ir sastopama skraju [[Lapu koki|lapkoku]] mežos un mežmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-phaeum-l/|title=tumšbrūnā gandrene - Geranium phaeum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-15}}</ref>

'''Ješiva''' ([[Ivrits|ivritā]] יְשִׁיבָה, burtiski — sēde, sanāksme) ir nosaukums institūtam, kas ir augstākā reliģiskā skola [[Talmūds|Talmūda]] studijām. Atsevišķos laikmetos ješiva pildīja arī likumdošanas un tiesu funkcijas. Pēdējos gadsimtos tā kalpoja, lai sagatavotu zinātniekus [[Rabīns|rabīna]] titulam. 

{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Jēkabpils novadā|Sala (nozīmju atdalīšana)|Sala}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sala
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Salas novada dome.JPG
| image_caption            = Novada dome
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Salas pagasts (Salas novads)|Salas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       = 
| established_date2        = 
| area_total_km2           = 1,75
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2018
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total         = 1446
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 30 | lats = 24 | latNS = N
| longd = 25 | longm = 45 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_m              = 80
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5230
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Sala''' ir apdzīvota vieta [[Sēlija|Sēlijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]] 7 km no [[Jēkabpils]] un 130 km no [[Rīga]]s. Ciems izvietojies pie autoceļa [[P76]] vietā, kur [[Ziemeļsusēja]] ietek [[Daugava]]s attekā [[Saka (atteka)|Sakā]].

{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Gumijas rūpniecības AS "Kvadrāts"
| native_name      = '''''Baltic India Rubber Company Quadrat'''''
| logo             = 
| logo_size        = 
| logo_caption     = 
| image            = Gumijas rūpniecības AS Kvadrāts 1924.png
| image_size       = 
| image_caption    = 
| type             = 
| traded_as        = 
| genre            = 
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 1924. gada 9. maijs
| founder          = 
| defunct          = 1940. gads (1999. gads)
| location_city    = 
| location_country = 
| location         = Latgales iela 322/324, [[Rīga]] 
| locations        = 
| area_served      = [[Latvijas vēsture#Neatkarīgā Latvija|Starpkaru periodu Latvija]], [[Padomju Savienība]]
| key_people       = 
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = 
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 348
| industry         = rūpniecība
| products         = apavi, riepas, kameras, rotaļlietas, transmisiju siksnas, pretgāzu uzvalki, uzpūšamie pontoni, glābšanas laivas un sporta laivas
| subsid           = 
| homepage         =
| footnotes        = 
| intl             = 
}}

'''Torps''' var būt:
* [[Džims Torps]] (''Jim Thorpe''; 1888—1953) — amerikāņu sportists;
* [[Jans Torps]] (''Ian Thorpe''; 1982) — austrāliešu peldētājs.

{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Gyr falcon - Falco rusticolus - Fálki 2.jpg
 | att_nosaukums = 
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = Falco rusticolus
 |       suga_lv = Medību piekūns
 |      binomial =Falco rusticolus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Falco arcticus''
*''Falco candicans''
*''Falco islandus''
*''Falco obsoletus''
*''Falco swarthi''
*''Hierofalco grebnitzkii''
*''Hierofalco islandus''
*''Hierofalco rusticolus''
| izplatība =

{{Commonscat|Religion in Denmark|Reliģija Dānijā}}

'''Veģetārisms''' ir uztura veids, kura pamatā ir [[augi|augu]] valsts barība ([[augļi]], [[dārzeņi]], [[graudaugi]], [[rieksti]], [[sēklas]] u.c.), bet netiek ēsti produkti, kas iegūti, nogalinot [[dzīvnieki|dzīvniekus]] (visu veidu [[gaļa]]).<ref>[http://www.vegsoc.org/info/definitions.html Definition of "vegetarian"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/19991128112640/http://www.vegsoc.org/info/definitions.html |date={{dat|1999|11|28||bez}} }} Definīcija, ko piedāvā 1984. gadā dibinātā Veģetāriešu biedrība. Skatīt arī [http://www.vegsoc.org/fish/ "VEGETARIANS DO NOT EAT FISH!"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150315132700/https://www.vegsoc.org/fish |date={{dat|2015|03|15||bez}} }}</ref> Plašākā nozīmē par veģetārismu var runāt arī kā par [[dzīvesveids|dzīvesveidu]], jo daļa veģetāriešu apsvērumus, kuru dēļ tie mainījuši savu uzturu, attiecina arī, piemēram, uz izturēšanos pret dzīvnieku izmantošanu izklaidei vai uz apģērba izvēli un citiem dzīves aspektiem.

{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Dinara Safina
 |                       vārds_orig = Динара Сафина
 |                           attēls = File:Dinara Safina at the 2008 WTA Tour Championships3.jpg
 |                          att_izm = 
 |                          caption = Dinara Safina 2008. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname = 
 |                          country = {{flag|Krievija}}
 |                        residence = 
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|27}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
 |                        datedeath = 
 |                       placedeath = 
 |                           height = {{mērvienība|cm=182}}
 |                           weight = 
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired = 2011
 |                            plays = 
 |                 careerprizemoney = 10 585 640 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 360-173
 |                    singlestitles = 12 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 4 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = '''1.''' ({{dat|2009|4|20|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = F (2009)
 |                 FrenchOpenresult = F (2008, 2009)
 |                  Wimbledonresult = SF (2009)
 |                     USOpenresult = SF (2008)
 |                 MastersCupresult = 
 |           WTAChampionshipsresult = 
 |                   Olympicsresult = 
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 181-91
 |                    doublestitles = 9 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 8. ({{dat|2008|5|12|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = QF (2004, 2005)
 |          FrenchOpenDoublesresult = 3R (2006, 2007, 2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 3R (2005, 2008)
 |              USOpenDoublesresult = '''W''' (2007)
 |          MastersCupDoublesresult = 
 |    WTAChampionshipsDoublesresult = 
 |            OlympicsDoublesresult = 
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord = 
 |                      mixedtitles = 
 |              highestmixedranking = 
 |        AustralianOpenMixedresult = 
 |            FrenchOpenMixedresult = 
 |             WimbledonMixedresult = 
 |                USOpenMixedresult = 
 |            MastersCupMixedresult = 
 |      WTAChampionshipsMixedresult = 
 |              OlympicsMixedresult = 
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|7|8||bez}}
 |                            slavz = 
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas = jā
 |                      headercolor = 
 |                   medaltemplates = 
{{MedalSport|Sieviešu [[teniss]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Teniss 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs - Sieviešu vienspēles|Vienspēles]]}}
}}

{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

{{Commonscat|Bus stations|Autoostas}}
{{Catmore|Autoosta}}

[[Kategorija:Mijiedarbības]]

{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Šeremetjevas starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Международный аэропорт Шереметьево''
| nosaukums_originalvaloda-a = 
| nosaukums_originalvaloda-r = 
| attels                     = Airbus A319-112, CSA - Czech Airlines AN2166020.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   = Šeremetjevas lidostas D terminālis
| attels2                    = 
| attela2-platums            = 
| paraksts2                  = 
| IATA                       = SVO
| ICAO                       = UUEE
| FAA                        = 
| LID                        = 
| karte                      = Maskavas apgabals
| kartes_paraksts            = Šeremetjevas lidosta Maskavas apgabala kartē
| karte_alt                  = 
| kartes_izmērs              = 
| relfeja_karte              = 
| plat_d =55  | plat_m  =58  | plat_s =22  | plat_NS =N 
| gar_d  =037  | gar_m   =24  | gar_s  =53  | gar_EW  =E 
| coordinates_region         = 
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        = 
| ipasnieks                  = 
| operators                  = ''AO International Airport Sheremetyevo''
| apkalpo                    = [[Maskava]]
| atrasanas_vieta            = [[Maskavas apgabals]]
| metric-elev                = 
| elevation-f                = 622
| elevation-m                = 192
| koordinates                = 
| majas_lapa                 = {{url|http://www.svo.aero/}}
| r1-number                  = 06R/24L
| r1-length-m                = 3700
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 06L/24R
| r2-length-m                = 3550
| r2-surface                 = betons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 40 093 000 (2017)
| lidojumu_skaits            = 308 090 (2017)
| krava                      = 
}}
'''Šeremetjevas starptautiskā lidosta''' ({{val|ru|Международный аэропорт Шереметьево}}) ir starptautiska [[lidosta]] [[Krievija|Krievijā]], kas apkalpo valsts galvaspilsētu [[Maskava|Maskavu]]. Izvietojusies Maskavas ziemeļrietumu pierobežā [[Maskavas apgabals|Maskavas apgabala]] [[Himki|Himku]] municipālajā apriņķī 9 km no [[MKAD]]. Tā ir bāzes lidosta aviosabiedrībai ''[[Aeroflot]]'' un ir lielākā Krievijas lidosta pēc pasažieru plūsmas.<ref>[http://www.vedomosti.ru/business/news/2016/01/25/625347-sheremetevo «Шереметьево» стал крупнейшим российским аэропортом]</ref> Lidostai ir divi paralēli skrejceļi, četri pasažieru termināļi un kravas terminālis.

'''Stratigrāfija''' ({{val|la|stratum}} — ‘segums’, ‘slānis’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[Zemes garoza]]s slāņu veidošanās vēsturisko secību un izplatību. Nozīmīgākie pētījumi ir [[nogulumieži|nogulumiežu]] iedalīšana stratigrāfiskās vienībās konkrētos griezumos un reģionos, stratigrāfisko vienību starpreģionu korelācija un stratigrāfiskā iedalījuma izveidošana. Pētījumos izmanto dažādas stratigrāfiskās metodes iežu vecuma noteikšanai. Iegūtos pētījumus izmanto ģeoloģiskās izpētes darbos, īpaši ģeoloģiskajā [[kartēšana|kartēšanā]], kā arī [[inženierģeoloģija|inženierģeoloģijā]], [[hidroģeoloģija|hidroģeoloģijā]], [[paleoģeogrāfija|paleoģeogrāfijā]] un citur. 

{{starpviki+}}
'''Augu selekcijas metode''' ir [[izlase]], kura dalās [[individuālā selekcija|individuālajā selekcijā]], kuru izmanto dekoratīvo augu selekcionēšanā, un [[masveida selekcija|masveida selekcijā]].

{{noformējums+}}
{{Citas nozīmes|mākslas nozari|Kino (nozīmju atdalīšana)|Kino}}
s, (''Roundhay Garden scene'') [[Luijs Le Prinss]] (''Louis Le Prince'') 1888. gads, 2 sek. īsfilma, vecākie līdz mūsdienām saglabājušies kustīgie kadri.]]
'''Kino''' jeb '''kinematogrāfija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] κίνημα, ''kìnema'' 'kustība' un γράφειν, ''gràphein'' 'rakstīt') ir [[kinofilma|kustīgu attēlu]] fotografēšanas un filmēšanas māksla vai process, veicot to elektroniski, izmantojot [[attēla sensors|attēla sensoru]], vai ķīmiski, izmantojot gaismas jutīgu materiālu, piemēram, [[kinolente|kinolenti]].<ref>{{grāmatas atsauce |title= The Focal Dictionary of Photographic Technologies |last= Spencer|first= D A |year= 1973 |publisher= Focal Press |isbn=978-0133227192 |page=454}}</ref> Kinematogrāfija tiek uzskatīta gan par [[māksla]]s, gan par [[izklaide]]s nozari.

'''7. jūnijs''' ir gada 158. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (159. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 207 dienas.

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gasterosteus_aculeatus.jpg
| att_nosaukums = [[Trīsadatu stagars]] (''Gasterosteus aculeatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|    infrakārta = Gasterosteales
| infrakārta_lv = Stagaru infrakārta
|      binomial = Gasterosteales <small>([[Theodore Nicholas Gill|Gill]], 1872)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
* ''Gasterosteoidei''
}}

gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5&nbsp;g/cm<sup>3</sup>.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535&nbsp;g/cm<sup>3</sup>.

'''Hidroloģija''' ({{val-el|Yδρoλoγια}}, ''Yδωρ'' — "ūdens", ''λoγoς'' — "mācība") ir [[zinātne]], kas pēta Zemes [[ūdens]] kustību, izplatību, kvalitāti, aprites ciklus un citus ar to saistītus lielumus. Tiek pētītas gan ūdens [[ķīmija|ķīmiskās]], gan [[fizika|fizikālās]] īpašības, kā arī [[bioloģija|bioloģiskie]] procesi, kas norisinās ūdenī.

{{eksperts}}
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Paskāla likums''' ir likums, kas apraksta efektu, fizikālu parādību, kad spiediens uz šķidrumiem un gāzēm atšķiras no spiediena uz cietiem ķermeņiem. Kaut gan šķidrumam un gāzei spiediens ir dažāda rakstura, tomēr tiem piemīt efekts, kurš tos atšķir no cietiem ķermeņiem.

{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls = <br />Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra<br /><br />Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V<sub>2</sub>O<sub>5</sub>
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670&nbsp;°C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750&nbsp;°C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20&nbsp;°C)
| izoelektriskais punkts = 
|                   citi = 
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Kazimežs Funks
|     vārds_orig = ''Kazimierz Funk''
|         attēls = Casimir Funk 01.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{flagicon image|Military ensign of Vistula Flotilla of Congress Poland.svg}} [[Varšava]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas Karaliste]]
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Olbani}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = {{ubl|{{flagicon image|Military ensign of Vistula Flotilla of Congress Poland.svg}} [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas Karaliste]]|{{USA}}}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds = 
|   darba_vietas = 
|     akad_amats = 
|     alma_mater = [[Bernes Universitāte]] (doktora grāds, 1904)
|    pasniedzēji = 
| zinātniskie_vadītāji = 
|       studenti = 
|     doktoranti = 
|     sasniegumi = ieviesa jēdzienu ‘[[vitamīni]]’
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}

{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Hangukas Ārzemju studiju universitāte
|native_name   = 한국외국어대학교
|image_name    = Hankuk_University_of_Foreign_Studies_emblem.png
|latin_name        = 
|motto             = ''	Veritas, Pax, Creatio''
|tagline           = 
|established       = 1954
|vision            = 
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          = 
|endowment         = 
|rector            = 
|faculty           = 
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.597215 | latNS  = N
| longd = 127.058537 | longEW = E
| academic_staff    = 613
| administrative_staff  =
|students          = 27 351
|postgrad          = 23 661
|doctoral          = 
|divinity          = 
|residents         = 
|other             = 
|profess           = 
|alumni            = 
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           = 
|address           = 
|sports            = 
|colors            = 
|colours       = 
|nickname          = 
|mascot            = 
|fightsong         = 
|athletics         = 
|affiliations      = 
|nobel_laureates   = 
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne|https://www.hufs.ac.kr/}}
|logo              = 
|publictransit     = 
|footnotes         = 
}}

{{cita nozīme|kabarē|filmu|Mulenrūža (filma)}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Mulenrūža
| orig_nosaukums   = Moulin rouge
| attēls           = Moulin Rouge 1.jpg
| attēla izmērs    = 
| paraksts         = Mulenrūžas simbols Sarkanās dzirnavas
| adrese           = 
| vieta            = {{vieta|Francija|Parīze|Klišī bulvāris 82|3s=Klišī bulvāris}}
| arhitekts        = ''Adolphe Willette'', ''Édouard Niermans''
| dibināšanas gads = {{dat|1889|10|6||bez}}
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = 
| operas vadītājs  = 
| baleta vadītājs  = 
| režisors         = 
| diriģents        = 
| lielā zāle       = 
| mazā zāle        = 
| kamerzāle        = 
| zāle1            = 
| zāle1_vietas     = 
| zāle2            = 
| zāle2_vietas     = 
| zāle3            = 
| zāle3_vietas     = 
| mājas lapa       = http://www.moulinrouge.fr/
}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Reinholds Bērenss
|     vārds_orig = ''Reinhold Berens'' 
|         attēls =
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745 
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 8
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Kārlis Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija fon Krīgere
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =
}}
'''Reinholds Bērenss''' ({{val|de|Reinhold Berens}}, 1745-1823) bija [[Rīga]]s ārsts, botāniķis un uzņēmējs. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Kārlis Bērenss|Kārli]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

ar lieliem vaigiem]]
'''Vaigi''' ({{val-la|buccae}}) ir [[seja]]s daļa katrā pusē [[deguns|degunam]] līdz [[auss|ausīm]]. Vaigus veido [[muskuļi|muskuļaudi]], kas klāj [[vaiga kauls|vaiga kaulus]]. No augšas vaigu apgabalu ierobežo [[acis]], bet no apakšas — [[žoklis]]. [[Asinis|Asins]] piegāde uz vaigu kapilāriem notiek caur [[vaiga artērija|vaiga artēriju]]. To iekšpusē ([[mutes dobums|mutes dobumā]]) atrodas [[siekalu dziedzeri]].

[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Jaunbērzes pagasts}}

{{Atjaunināt}}
{{cita nozīme|kinoteātri|šī vārda citām nozīmem|Pionieris}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kauns
| attēls                   =  Shame2011Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shame''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvs Makvīns (režisors)]]
| producents               = 
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
| scenārija autors         = 
* [[Abija Morgana]]
* Stīvs Makkvīns
| galvenajās lomās         = 
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Džeimss Badžs Deils]]
* [[Nikola Beharija]]
| mūzika                   = [[Harijs Eskots]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Lipsync Productions]]''
* ''[[Alliance Films]]''
* ''[[HanWay Films]]''
* ''[[UK Film Council]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2012|1|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011|title=Shame|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110808/https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shame.htm|title=Shame|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Kauns"''' ({{val|en|Shame}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvs Makvīns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Kerija Maligana]], [[Džeimss Badžs Deils]] un [[Nikola Beharija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

{{Commonscat|Organ systems}}

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Hanss Joass
|     vārds_orig = Hans Joas
|         attēls =HansJoasFotoThalerTamas.JPG 
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Minhene}}
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Heidrūna Joasa Bohme
|          bērni =
|       paraksts = 
|   darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], Erfurtes Universitāte, Freiburgas Alberta-Ludviga universitāte 
|     alma_mater = Minhenes Universitāte, Berlīnes Universitāte 
|        zinātne = [[Socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Hanss Joass''' (''Hans Joas''; dzimis {{dat|1948|11|27}}, [[Minhene|Minhenē]]) ir [[Vācija|vācu]] sociologs un sociālais teorētiķis.

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators = 
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Advekcija''' ({{val|la|Advectio}} — piegāde) ir [[gaiss|gaisa]] masu pārnese (ar to [[temperatūra|temperatūru]], [[gaisa mitrums|mitrumu]], [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]) horizontālā virzienā atmosfēras spiediena starpības dēļ no vienas vietas uz otru (parasti starp sauszemi un jūru), svarīgs [[klimats|klimata]] veidotājfaktors. Zemes griešanās dēļ galvenā advekcija mērenajos platumos ir virzienā no rietumiem uz austrumiem (ziemeļu puslodē) un no austrumiem uz rietumiem (dienvidu puslodē). Tā nosaka klimatu gandrīz jebkurā mēreno platumu vietā. Tā, piemēram, mēreno jūras klimatu [[Eiropa]]s rietumos nomaina mēreni kontinentālais Austrumeiropā, ko savukārt nomaina kontinentālais Rietumsibīrijas klimats, to nomaina krasi kontinentālais Vidussibīrijas klimats un tam visbeidzot seko mitrais musonu klimats [[Āzija]]s austrumos.

{{Commonscat|Weapons|Ieroči}}

{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = 
|           Vārds = Marjana Lipovšeka
|      Vārds_orig = ''Marjana Lipovšek''
|          Attēls = 
|         Att_izm = 
|          Ainava = 
|        Apraksts = 
|        Dz_vārds = 
|      Pseidonīms = 
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|3}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Dienvidslāvija|Slovēnijas SR|Ļubļana|2s=Slovēnijas Sociālistiskā Republika|td=Slovēnija}}
|           Miris = 
|        Vieta_mr = 
|           Vieta = 
|           Žanrs = 
|    Nodarbošanās = [[Operdziedātāja]]
|     Instrumenti = 
|            Gadi = 
|Izdevējkompānija = 
|   Darbojies_arī = 
|           Mlapa = 
|         Dzimums = S
}}
'''Marjana Lipovšeka''' ({{val|sl|Marjana Lipovšek}}; dzimusi {{dat|1946|12|3}}) ir [[Slovēņi|slovēņu]] [[operdziedātāja]] ([[mecosoprāns]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.artistsman.com/en/artists/marjana-lipovek/ |title=KS Marjana Lipovšek |accessdate=2020-03-31 |work= |publisher=Artists Management Zürich |date= |language=en |archive-date=2020-08-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200804222227/http://www.artistsman.com/en/artists/marjana-lipovek/ }}</ref>

{{cita nozīme|garšvielu|jonu savienojumiem|sāļi}}

{{Aktiera infokaste
| vārds = Mārtins Makdona
| vārds_orig = ''Martin McDonagh''
| attēls = Martin McDonagh 2012.jpg
| attēla izmērs = 
| komentārs = Mārtins Makdona 2012. gadā
| dz. vārds = 
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1970|3|26}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums = 
| miršanas vieta = 
| citi vārdi = 
| nodarbošanās = dramaturgs, scenārists, kinorežisors
| darbības gadi = 1996—pašlaik
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| mājaslapa = 
| akadēmijasbalva = 
| afibalva = 
| arielabalva = 
| BFTMAbalva = 
| cēzarabalva = 
| emibalva = 
| filmfarebalva = 
| geminibalva = 
| zeltapalmaszars = 
| zeltateļabalva = 
| zeltaglobusabalva = 
| zeltaavenesbalva = 
| gojasbalva = 
| gremībalva = 
| iftbalva = 
| lorensaolivjēbalva = 
| NAACPbalva = 
| nacionālāsfilmasbalva = 
| SAGbalva = 
| tonijasbalva = 
| apbalvojumi = 
| dzimums = V
}}'''Mārtins Faranans Makdona''' ({{Val|en|Martin Faranan McDonagh}}, dzimis {{Dat|1970|3|26}}) ir [[Angļi|angļu]] [[dramaturgs]], [[scenārists]] un [[kinorežisors]].

'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

'''Ornitopters''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ornithos'' "putns" un ''pteron'' "spārns") ir [[gaisa kuģis]], kas [[lidošana|lido]] vicinot tā [[spārns|spārnus]]. Konstruktori parasti mēģina imitēt [[putns|putnu]], [[sikspārnis|sikspārņu]] un [[kukainis|kukaiņu]] spārnu vicināšanu lidojuma laikā. Ir divu veidu ornitopteri — tie, kurus darbina dzinējs un tie, kurus darbina [[pilots|pilota]] muskuļu spēks.

{{Skaitlis
|num = 25
|lv = Divdesmit pieci
}}
'''25''' ('''divdesmit pieci''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[24 (skaitlis)|24]] un [[26 (skaitlis)|26]].

'''Voldemārs''' var būt:
* [[Voldemārs (personvārds)]] — vīriešu personvārds

'''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

[[Kategorija:Novilkumi]]

{{catmore}}
{{Commonscat|Pharmacy}}

{{infokaste+}}

[[Kategorija:Sāļi]]

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Siera infokaste
|attēls = 
|citi nosaukumi = 
|valsts = [[Francija]]
|reģions = [[Normandija]]
|pilsēta = 
|piens = govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = mīksts, maigs, krēmīgs
| tauki      = 
| olbaltumvielas     =
| izmērs    = 
| svars     = 
| nogatavināšana    = 
| sertifikācija     = 
}}
'''Kamambērs''' ({{val|fr|Camembert}}) ir mīksts baltā pelējuma siers, kura dzimtene ir [[Normandija]] [[Francija|Francijā]]. Tas tiek gatavots no [[pasterizēšana|nepasterizēta]] govs [[piens|piena]]. Kamambēram ir raksturīgas dažādas gatavības stadijas — tā vidū konsistence var būt no stingras līdz tekoši krēmīgai. Kamambēra gatavošanā tiek izmantota ''[[Penicillium camemberti]]'' [[Pelējums|pelējuma]] sēnīte, kas dod sieram tā raksturīgo izskatu un garšu. Siers ir krēmīgs, tam piemīt maigs niansēts aromāts, kas atgādina augļus un nedaudz sēnes, bet pēcgarša var būt izteiktāka — asa, sāļa, rūgtena, nedaudz atgādinot [[amonjaks|amonjaku]].<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref><ref>[http://www.pareizs-uzturs.com/public/uzzini-vairak-par-sieru-un-siera-veidiem.php Uzzini vairāk par sieru un siera veidiem]{{Novecojusi saite}}</ref>

{{Commonscat|1760s}}

{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Valters un Rapa
| Logo = 
| Sauklis = 
| Uzņēmuma_veids = Grāmatnīca, izdevniecība
| Dibināšanas_datums = 1912. gadā <br>(atjaunots 1994. gadā)
| Sēdeklis = [[Aspazijas bulvāris]] 24, Rīga, LV–1050
| Birža = 
| Indekss = 
| Vērtība = 
| Vadība = 
| Darbinieku_skaits = 
| Apgrozījums = 
| Aktīvi = 
| Bilance = 
| Peļņa = 
| Nozare = grāmatniecība
| Produkti = Grāmatas, kalendāri, brošūras, avīzes, žurnāli u.c.
| Mājaslapa = [http://www.valtersunrapa.lv/ www.valtersunrapa.lv]
}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Stīvs Ērvins
|     vārds_orig = ''Steve Irwin''
|         attēls = Steve Irwin.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Stīvs Ērvins 2005. gadā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Austrālija|Viktorijas štats|Esendona}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Kvīnslenda|Betrīfa}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = Austrālietis
|   nodarbošanās = 
|  darbības_gadi = 1997—2006
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Terija Ērvina
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Stīvens Roberts Ērvins''' ({{val|en|Stephen Robert Irwin}}; dzimis {{dat|1962|2|22}}, miris {{dat|2006|9|4}}), pazīstams arī kā "krokodilu mednieks" (''The Crocodile Hunter''), bija austrāliešu TV šovu vadītājs, dzīvās dabas pētnieks un dabas aizsardzības piekritējs. Viņš guva pasaules slavu ar raidījumu "Krokodilu mednieks" (''The Crocodile Hunter''), ko viņš vadīja kopā ar sievu Teriju. Tāpat viņiem abiem piederēja Austrālijas Zoodārzs, ko dibināja S. Ērvina vecāki aptuveni 80 km attālumā no Kvīnslendas štata administratīvā centra [[Brisbena]]s. Viņš mira 2006. gada septembrī no [[dzeloņraja]]s dzēliena krūtīs Austrālijas ziemeļu piekrastē.<ref name="theage">{{cite news | title = Croc Hunter Irwin killed by stingray |work=The Age |location=Australia | date = 4 September 2006 | url = http://www.theage.com.au/news/National/Croc-Hunter-Steve-Irwin-died-instantly/2006/09/04/1157222051588.html | accessdate =4 September 2006}}</ref><ref>{{cite news | title = Farewell to a larrikin adventurer, killed in his prime | url = http://www.smh.com.au/news/national/farewell-to-a-larrikin-adventurer-killed-in-his-prime/2006/09/04/1157222072696.html?page=fullpage#contentSwap1 | work=The Sydney Morning Herald | date = 5 September 2006 | accessdate =4 February 2011}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.delfi.lv/news/world/other/australija-gajis-boja-telesova-krokodilu-mednieks-varonis-stivs-ervins.d?id=15421018|title= Austrālijā gājis bojā telešova 'krokodilu mednieks' varonis Stīvs Ērvins|accessdate= {{dat|2011|7|1||bez}}|author= BNS|date= {{dat|2006|9|4||bez}}|publisher= delfi.lv}}</ref>

[[Kategorija:Purvi]]
[[Kategorija:Baltkrievijas hidrogrāfija|purvi]]

[[Kategorija:Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

{{ezera infokaste
|ezers=Verterezers
|attēls=Woerthersee.jpg
|paraksts=Verterezers
|map = Austrija
| plat_d=46 | plat_m=37 | plat_s=36 | plat_NS=N
| gar_d=14 | gar_m=8 | gar_s=56 | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
|platība=19,4
|garums=16,5
|platums=1,7
|Vid_dziļums=42,1
|Max_dziļums=85,2
|tilpums=0,8
|augstums_vjl=439
|izteka=[[Glanfurte]]
|baseins=162,1
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Feldene]], [[Klāgenfurte]]
}}
'''Verterezers''' ({{val|de|Wörthersee}}) ir kalnu [[ezers]] [[Austrija]]s dienvidu daļā, [[Karintija|Karintijā]]. Ziemeļu un dienvidu pusē ezeram stāvi, mežaini krasti. Ezera ūdens izteikti zili zaļā krāsā, caurspīdīgs, tīrs. Ezera apkaimē maigs [[Vidusjūras klimats]]. Veidojies pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmetā]].

un gaiši zaļā [[Dienvidaustrumāzija]]]]

'''Peroksīdi''' ir [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] grupa, kas satur divus virknē savienotus [[skābeklis|skābekļa]] atomus. Neorganiskie [[binārie savienojumi|binārie]] peroksīdi bieži ir jonu kristāli, kas satur peroksīda jonu O<sub>2</sub><sup>2−</sup> (piemēram, [[bārija peroksīds]] BaO<sub>2</sub>). Peroksīdi (izņemot tos, kas satur krāsainus katjonus) nav krāsaini.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 322. lpp.</ref>

[[Kategorija:Moldovas sportisti|Cīkstoņi]]
[[Kategorija:Cīkstoņi]]

{{Commonscat|History of Iraq}}

{{Zinātnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Frīdrihs Parots
| vārds_orig = ''Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot''
| attēls = Friedrich_Parrot.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1791
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Karlsrūe]] (tagad {{GER}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1841
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = V
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| darba_vietas = 
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]] (1814)
| zinātne = [[medicīna]], [[fizika]]
| pasniedzēji = 
| studenti = 
| sasniegumi = 
| apbalvojumi = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}
'''Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots''' ({{val-de|Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot}}, {{val-ru|Иван Егорович Паррот}}, 1791—1841) bija [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] un ārsts, kas 1829. gadā pirmais uzkāpa [[Ararats|Araratā]]. Bērnību pavadījis [[Cēsis|Cēsīs]] un Rīgā.

naktī ar izgaismotām debesīm]]
'''Gaismas piesārņojums''' ir debesu izgaismojums naktī no mākslīgajiem gaismas avotiem, kuru gaisma izkliedējas [[atmosfēra]]s zemākajos slāņos.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Studentu korporācijas infokaste
|           nosaukums = ''Concordia Rigensis''
|             vapenis = Rigensis.jpg
|         vapenis_izm = 
|  dibināšanas datums = {{dat|1869}}
|   dibināšanas vieta = [[Rīga]]
|      komānu garantē = 
|              krāsas = zils-zelts-sarkans
|              devīze = ''Wahr und treu, kuhn und frei''
|    Latīniskā devīze = ''Viribus unitis''
|                  cq = Jēkaba iela 14, [[Rīga]], [[Latvija]]<br /> Tarpenbekstrasse 140, [[Hamburga]]
|          mājas lapa = {{URL|http://www.concordia-rigensis.de/}}
}}
'''''Concordia Rigensis''''' ir [[Rīga|Rīgā]] dibināta un šobrīd [[Hamburga|Hamburgā]] pastāvoša [[vācbaltiešu studentu korporācijas|vācbaltiešu studentu korporācija]].
Tās devīzes ir: ''Wahr und treu, kuhn und frei'' (Patiess un uzticīgs, drošs un brīvs) un ''Viribus unitis'' (Kopīgiem spēkiem).

{{Nosaukums slīprakstā}}

{{Valsts amatpersonas infokaste 
| vārds               =Helmuts Štegmanis
| attēls              =
| amats               = [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1933]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1892|10|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =[[1983]]. gadā (90—91 gadu vecumā)
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu zemes partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Helmuts Štegmanis''' ({{val-de|Helmuth Stegman}}; {{dat|1892|10|19|N|bez}} — 1983. gads) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[4. Saeima]]s deputāts.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jaunjelgava
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Jaunjelgavas pasvaldiba.JPG
 | imagesize                = 
 | image_caption            = Jaunjelgavas novada domes ēka
 | image_flag               = 
 | flag_link                = Jaunjelgavas karogs
 | image_shield             = Jaunjelgava COA.svg
 | shield_link              = Jaunjelgavas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 56 | latm  = 37 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 05 | longs = 00 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1647]]. gada
 | established_title2       = 
 | established_date2        = 
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Friedrichstadt}}
 | area_total_km2           = 6.1
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jaunjelgava}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 35
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5134
 | website                  = {{URL|www.jaunjelgava.lv}}
 | footnotes                = 
}}
'''Jaunjelgava''' ir [[pilsēta]] [[Daugava]]s kreisajā krastā [[Sēlija]]s [[Latvijas kultūrvēsturiskie novadi|kultūrvēsturiskajā novadā]], [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]]. Pilsētai ir sena vēsture. 1590. gadā tai piešķirtas miesta tiesības, bet 1647. gadā — pilsētas tiesības. Cauri pilsētai iet [[Reģionālie Latvijas autoceļi|autoceļš]] [[P87]] ([[Bauska]]—[[Aizkraukle]]). Attālums pa ceļiem līdz novada centram Aizkrauklei ir {{nobr|15 km}}, līdz [[Rīga]]i — {{nobr|79 km}}.

{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828<small></small>
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]<br />[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]<br />[[krievu valoda]]<br />[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

{{Infobox IPA|ipa-number=116|ipa=110|ipa-image=Xsampa-n.png|xsampa=n|unicode=U+006E|kirshenbaum=n|sound=alveolar nasal.ogg}}

salas [[Indonēzija|Indonēzijā]]]]
'''Rifs''' ir klinšu, [[kaļķakmens]] vai cita līdzīga cieta materiāla jūras dibena pacēlums, kas atrodas zem ūdens virsmas tuvu tai vai atplūdos nenozīmīgi paceļas pār to. Daudzi rifi veidojas dabisku, abiotisku procesu rezultātā — viļņu izsauktās klinšu erozijas, smilšu nogulsnēšanās utt. dēļ, bet vispazīstamākie rifi ir tropu ūdeņu [[koraļļu rifi]], kas izveidojušies biotiskos procesos, kuros galveno lomu spēlējuši pārkaļķojušies [[koraļļi]] un koraļļu [[aļģes]].

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Ziedonis Rozenbergs
|          vārds_orig = 
|              attēls = 
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1943
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = {{LAT}} 
|           m_dat_alt = 
|              m_gads = 
|           m_mēnesis = 
|             m_diena = 
|             m_vieta = 
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = metinātājs 
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs = 
|            paraksts =
|            piezīmes = 
|         kategorijas = nē
}}

[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

{{infokaste+}}

{{Skaitlis
 | num = 91
 | lv  = Deviņdesmit viens
}}
'''91 (deviņdesmit viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[90 (skaitlis)|90]] un [[92 (skaitlis)|92]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit pirmā diena ir [[1. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[31. marts]]).

— [[cilindrs|cilindrā]] ievilktas [[lode]]s tilpums ir 2/3 no cilindra tilpuma: <math>\pi r^2 \cdot 2r \cdot \frac{2}{3} = \frac{4}{3}\pi r^3</math>]]
 ir ģeometriska figūra, kas ir nozīmīga [[fizika|fizikā]], [[superstīgu teorija|superstīgu teorijā]]]]
'''Ģeometrija''' ({{lang-grc|γεωμετρία}}; ''geo'' - zeme, ''metria'' - mērīšana) ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētītas [[telpa]]s īpašības, kā arī figūru izmērs, forma un savstarpējais novietojums. Ģeometrija ir viena no visvecākajām [[zinātne|zinātnēm]]. [[Matemātiķis|Matemātiķi]], kas nodarbojas ar ģeometriju, sauc par ģeometru.

'''Pavlovas kūka''' ir [[deserts]], kas tika radīts par godu slavenai krievu baletdejotājai [[Anna Pavlova|Annai Pavlovai]], kas 20. gadsimta 20. gados viesojās [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>[https://svetkulaiks.lv/raksts/pavlova-kuka Pavlovas kūka]</ref> 

'''Ikšķiles novada Centrālā bibliotēka''' ir [[bibliotēka]] [[Ikšķile|Ikšķilē]], kas atrodas [[Peldu iela (Ikšķile)|Peldu ielā]] 22.

{{Commonscat|Tests}}

{{Commonscat|Criminals by country|Noziedznieki pēc valsts}}
[[Kategorija:Noziedznieki| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts| ]]

[[Kategorija:Latgale]]
[[Kategorija:Latvijas kultūra]]

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Roberts Berijs
|     vārds_orig = ''Robert Berry''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Bīčlendsa, [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Traiona, [[Ziemeļkarolīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = Edmunds un Sāra Beriji
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Mērija Augusta Breidija
|          bērni = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Roberts Melorijs Berijs''' ({{val|en|Robert Mallory Berry}}; dzimis {{dat|1846|1|28}}, miris {{dat|1929|5|19}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Trīsciems
|attels             = 
|paraksts           = Mangaļu muiža (''Magnushof'', 18. gadsimts).
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = 
|platiba            = 11,319 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 477 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = 
|udenstilpnes       = 
|parki              = 
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|11|29}}
|trolejbuss         = 
|tramvajs           = 
|mikroautobuss      = 
|cits               = 
|pasta_indekss      = 
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/trisciems/ apkaimes.lv]
}}

{{BioTakso infokaste
|        attēls = Japanese_dwarf_flying_squirrel.jpg
| att_nosaukums = [[Japānas lidvāvere]] (''Pteromys momonga'') 
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae 
|     dzimta_lv = Vāveres
|         cilts = Pteromyini 
|      cilts_lv = Lidvāveres
|         ģints = Pteromys
|      ģints_lv = Eirāzijas lidvāveres
|      binomial = Pteromys <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1800)</small>
|   kategorijas = nē 
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Hidroksiljona struktūrformula<br /> <br />Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH<sup>−</sup>
|              molmasa = 17,01
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

'''Bezmatu teorēma''' apgalvo, ka pēc iekļūšanas [[melnais caurums|melnajā caurumā]] [[matērija]]s [[elementārdaļiņa|daļiņas]] saglabā tikai savu [[masa|masu]], [[spins|spinu]] un [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], taču zaudē formu un ķīmisko sastāvu, pārstājot būt matērija vai [[antimatērija]].<ref name="Misner">{{Grāmatas atsauce  | last1 = Misner  | first1 = Charles W.  | last2 = Thorne  | first2 = Kip S.  | last3 = Wheeler  | first3 = John Archibald  | title = Gravitation  | publisher = W. H. Freeman  | date = 1973  | location = San Francisco  | pages = 875–876  | url = http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | accessdate = 24 January 2013  | isbn = 0716703343  | archiveurl = http://arquivo.pt/wayback/20160523041157/http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | archivedate = {{dat|2016|05|23||bez}}  }}</ref> Visa pārējā informācija (šai gadījumā "mati" ir [[metafora]], lietota šīs informācijas apzīmēšanai) par matēriju, kas veidojusi melno caurumu vai nokļuvusi tajā, pazūd aiz melnā cauruma [[notikumu horizonts|notikumu horizonta]], līdz ar to kļūstot nepieejama jebkādai novērošanai. 

{{Cita nozīme|teātra režisoru|kino režisoru|kinorežisors}}

{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = ''[[Rammstein]]'' 
| Image            =Rammstein_and_Apocalyptica_concert_-_2005.jpg
| Caption          = Grupas uzstāšanās [[Milāna|Milānā]] kopā ar [[Apocalyptica]], 2005. gada 24. februārī
| Alt              = 
| Studio           = 6
| Studio link      = 
| Live             = 2
| Live link        = 
| Compilation      = 1
| Comp link        = 
| Singles          = 24
| Singles link     = 
| Video            = 3
| Video link       = 
| Music videos     = 23
| MV link          = 
| Option name      = Bokseti
| Option           = 1
| References       = no
|}}
Vācu [[Industriālais metāls|industriālā metāla]] grupas '''''[[Rammstein]]'' diskogrāfija''' sastāv no 6 [[Studijas albums|studijas albumiem]], 2 [[Koncertalbums|koncertalbumiem]] un 3 koncertu video ierakstiem. Vēl grupa ir izdevusi 24 [[Singls|singlus]], no kuriem divdesmit trim ir uzfilmēti [[Videoklips|videoklipi]]. Grupa tika izveidota 1994. gada janvārī. Tajā ietilpst seši mūziķi no [[Šverīne]]s un [[Austrumberlīne]]s: vokālists [[Tils Lindemans]], ģitārists [[Rihards Kruspe]], ģitārists [[Pauls Landerss]], basģitārists [[Olivers Rīdels]], bundzinieks [[Kristofs Šneiders]] un taustiņinstrumentālists [[Kristians Lorencs]].<ref name="Allmusic-Biography">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|title=Rammstein > Biography|last=Nimmervoll|first=Ed|work=Allmusic|publisher=Macrovision|accessdate=8 июля 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/67B2j9vj6?url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|archivedate=2012-04-25}}</ref>

{{Zinātnieka infokaste
|             platums = 
|               vārds = Kārlis Kristiāns Širrens
|          vārds_orig = ''Carl Christian Gerhard Schirren''
|              attēls = Carl Schirren.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = Profesors Širrens ap 1860. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1826
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1910
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Ķīle]], [[Vācijas impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta = Rīga, Tērbata, Ķīle
|           pilsonība = 
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts = 
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[vēsture]], [[ģeogrāfija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = 
|          sasniegumi = "Vidzemnieku atbilde Jurijam Samarina kungam" (1869)
|         apbalvojumi = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}

{{cita nozīme|pāvestu|svēto|Asīzes Francisks}}
{{cita nozīme|pāvestu|pavadoni|Francisks (pavadonis)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Francisks
| vārds_orģ           = ''Franciscus''
| attēls              = Pope Francis South Korea 2014.png
| att_izm             = 230px
| apraksts            = Pāvests Francisks 2014. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]]. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|2013|3|13|N}}
| term_beigas         = ''pašlaik''
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = [[Benedikts XVI]]
| pēctecis            = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1936|12|17}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
| dzīves_vieta        = {{flag|Vatikāns}}
| mir_dati            = 
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = Argentīnietis
| partija             = 
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = [[Buenosairesas Universitāte]]
| reliģija            = [[Romas katoļu baznīca]]
| paraksts            = FirmaPapaFrancisco.svg
| paraksts_izm        = 130px
| piezīmes            = 
}}
'''Francisks''' ({{val|la|Franciscus}}; dzimis {{Dat|1936|12|17}}; pilsoniskais vārds — '''Horhe Mario Bergoljo''' (''Jorge Mario Bergoglio'')) ir [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]].<ref name="guardian">{{ziņu atsauce|last=Rice-Oxley|first=Mark|title=Pope Francis: the humble pontiff with practical approach to poverty|url=http://www.guardian.co.uk/world/2013/mar/13/jorge-mario-bergoglio-pope-poverty|accessdate=13 March 2013|newspaper=[[The Guardian]] (UK)|date=13 March 2013}}</ref> un pašreizējais [[Romas pāvests]], [[Romas katoļu baznīca]]s galva, kā arī [[Vatikāns|Vatikāna]] vadītājs. Franciskam ir vienlaikus [[Argentīna]]s un Vatikāna pilsonība.

{{Karte
 | width=300
 | height=300
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula <br /><br />Pudele ar anhidronu<br /><br />Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8<br />64010-42-0 (hidrāts)<br />13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub>) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO<sub>4</sub>)<sub>2</sub> · 6H<sub>2</sub>O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī. 

[[Kategorija:Programmatūra]]

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Safety of Objects''
| attēls                   = Safety of objects.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rouza Troše]]
| producents               = 
* [[Dorotija Bērvina]]
* [[Kristīne Večona]]
| scenārija autors         = 
* Rouza Troše
* [[A. M. Homsa]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džesika Kempbela]]
* [[Džošua Džeksons]]
* [[Dermots Malronijs]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Clear Blue Sky]]''
* ''[[Renaissance Films]]''
* ''[[Infilm]]''
* ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|4|24||bez}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/safety-objects-2001|title=The Safety of Objects|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|319,299}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=safetyofobjects.htm|title=The Safety of Objects (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''''The Safety of Objects''''' ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Rouza Troše]]. Galvenās lomas atveido [[Glenna Klouza]], [[Kristena Stjuarta]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džesika Kempbela]], [[Džošua Džeksons]] un [[Dermots Malronijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|4|24||bez}}.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Calyptratae''
| attēls =Sarcophaga_Bercaea2.jpg
| att_nosaukums =[[Gaļas muša]] (''Sarcophaga spp.'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Calyptratae
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Robineau-Desvoidy]], 1830)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hippoboscoidea|Kaulmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Muscoidea|Mušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Oestroidea|Spindeļu virsdzimta}}
}}

==Arhaiskā Grieķija==
{{div col|colwidth=15em}}
* [[Akusilavs]]
* [[Amelesagors]]
* [[Milētas Kadms]]
* [[Milētas Hekatejs]]
* [[Lezbas Hellaniks]]
* [[Atēnu Ferekīds]]
* [[Tasas Stesimbrots]]
* [[Ksants (vēsturnieks)]]
{{div col end}}

'''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

{{Personas infokaste
|          vārds = Vicelīns
|     vārds_orig = Vizelin
|         attēls = Eckersberg_vicelin_1812.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Vicelīns dala pārtiku trūkumcietējiem. [[Kristofers Vilhelms Ekersbergs|Kristofera Vilhelma Ekersberga]] glezna (1812).
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1086
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Hamelne]], [[Lejassaksija]] ({{GER}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1154
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Neiminstere]], [[Šlēzviga-Holšteina]] ({{GER}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|   nodarbošanās = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}
'''Svētais Vicelīns''' ({{val-de|Vizelin}}; dzimis {{dat|1086}}, miris {{dat|1154|12|21}}) bija [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] misionārs [[obodrīti|obodrītu]] zemēs 12. gadsimtā, [[Holšteinas-Oldenburgas bīskapija|Holšteinas-Oldenburgas bīskaps]].

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #000000
| nos = ''K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen''
| logo = K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen logo.svg
| pilns = ''Koninklijke Sporting Club<br />Lokeren Oost-Vlaanderen''
| iesauka = ''Tricolores''
| pilsēta = {{Vieta|Beļģija|Lokerena}}
| dib = 1923
| dib_mēn = 1
| dib_dat = 22
| beidza_pastāvēt = 2020. gadā
| stad = ''[[Daknamstadion]]''
| ietilp = 12 000
| līga = 
| sez = 
| poz = 
| mediji = 
| pattern_la1 = _kscl1718h
| pattern_b1 = _kscl1718h
| pattern_ra1 = _kscl1718h
| pattern_sh1 = _kscl1718h
| pattern_s1 = 
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 000000
| socks1 = FED801
| pattern_la2 = _kscl1718a
| pattern_b2 = _kscl1718a
| pattern_ra2 = _kscl1718a
| pattern_sh2 = _kscl1718h
| pattern_s2 = 
| leftarm2 = 000000
| body2 = 000000
| rightarm2 = 000000
| shorts2 = 000000
| socks2 = 000000
| titelDerdeShirt = Alternatief
| pattern_la3 = _kscl1718t
| pattern_b3 = _kscl1718t
| pattern_ra3 = _kscl1718t
| pattern_sh3 = 
| pattern_s3 = 
| leftarm3 = FED801
| body3 = FED801
| rightarm3 = FED801
| shorts3 = FED801
| socks3 = FED801
| geldig = 2017/18
}}

ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]]. 

{{Commonscat|Observational astronomy}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators = 
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl<sub>2</sub>
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 1560&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl<sub>2</sub>) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| attēls = Trifolium medium 1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium medium
| suga_lv = Alpu āboliņš
| binomial = Trifolium medium (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Zirgu āboliņš''' (''Trifolium medium'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Plaši izplatīta suga [[Eiropa|Eiropā]], arī Latvijā bieži sastopams visā teritorijā.

{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        = 
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = Vēju tornis
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| cost                = 
| ren_cost            = 
| client              = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| landlord            = 
| location            = 
| address             = 
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         = 
| map_label           = 
| label_position      = 
| mark                = 
| mark_width          = 
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| demolition_date     = 
| destruction_date    = 
| height              = 12 m
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

'''21. jūnijs''' ir gada 172. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (173. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 193 dienas.

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Jānis Baltvilks
|         vārds_orig = 
|             attēls = Baltvilks.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1944
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Smārdes pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 2003
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 4
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = [[Latvietis]]
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[ornitologs]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
|        apbalvojumi = 
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Jānis Baltvilks''' (dzimis {{dat|1944|7|24}}, miris {{dat|2003|10|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/miris-dzejnieks-janis-baltvilks.d?id=6459801|title=Miris dzejnieks Jānis Baltvilks|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2013|2|2||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un [[ornitologs]].

Ar jēdzienu '''literatūrzinātne''' ([[vācu valoda|vācu]] ''Literaturwissenschaft'', [[krievu valoda|krievu]] ''литературоведение'') [[Latvija|Latvijā]], [[Vācija|Vācijā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Polija|Polijā]] un vairākās citās [[Eiropa]]s valstīs saprot humanitāru [[zinātne|zinātni]], kas no dažādiem aspektiem pēta [[literatūra|literatūru]].

{{Sporta būves infokaste
| name                = Stožices stadions
| native_name         = ''Stadion Stožice''
| nickname            = 
| logo_image          = 
| logo_caption        = 
| image               = Stožice (31523159192).jpg
| image_size          = 250px
| caption             = 
| UEFA_rating         = 
| fullname            = 
| former names        = 
| location            = {{vieta|Slovēnija|Ļubļana}}
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| latd  =46  | latm  =04  | lats  =50  | latNS  =N 
| longd =14  | longm =31  | longs =27  | longEW =E 
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Slovenia
| coordinates_display = 
| coordinates_format  = 
| coordinates         =
| broke_ground        = 2009. gadā
| built               = 
| opened              = {{dat|2010|8|11}}
| renovated           = 
| expanded            = 
| closed              = 
| demolished          = 
| owner               = 
| operator            = 
| surface             = zāle
| scoreboard          = 
| cost                = 
| architect           =
| architect_b         = ''Sadar Vuga architects d.o.o''
| project_manager     = 
| structural engineer = 
| services engineer   = 
| general_contractor  = 
| main_contractors    = 
| capacity            = 
| objects             = 
| suites              = 
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             = 
| tenants             = [[Slovēnijas futbola izlase]]<br>''[[NK Olimpija Ljubljana|NK Olimpija]]''
| cap_concert         = 23 000
| cap_athletics       = 
| cap_football        = 16 038
| cap_basketball      = 
| cap_hockey          = 
| cap_cricket         = 
| cap_baseball        = 
| cap_amfootball      = 
| cap_other_label     = 
| cap_other           = 
| embedded            = 
| website             = 
| publictransit       = 
}}

{{atsauces+}}
'''Ētika''' ({{val|grc|ήθος}} (''etos'') — ‘paraža, tikums, raksturs’) ir [[filozofija]]s nozare — zinātne par [[morāle|morāli]], [[Tikumība|tikumību]] (dažreiz tā tiek dēvēta arī par morāles filozofiju); ētikas pamatjēdzieni ir, piemēram, labais un ļaunais, [[tikums]], [[griba]], atbildība.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenonympha glycerion - Keila.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae 
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv=Sīksamteņi
| suga =C. glycerion
| suga_lv =Pļavas sīksamtenis
| binomial =Coenonympha arcania
| autors =[[Borkhausen]], 1788
| kategorijas = nē
}}

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>5</sub>H<sub>11</sub>N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,<br />pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=106&nbsp;°C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C<sub>5</sub>H<sub>11</sub>N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8&nbsp;°C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

[[Kategorija:Mehānismi]]
[[Kategorija:Hidraulika]]

[[Kategorija:Austrālijas sportisti|Snūkeristi]]
[[Kategorija:Snūkeristi]]

{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>18</sub>H<sub>30</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=235&nbsp;°C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>3</sub>CH=CHCH=CHCH=CH(CH<sub>2</sub>)<sub>7</sub>COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Liepupes pagasts
| karte             = Liepupes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Coat of Arms of Liepupes pagasts.svg
| ģerboņa_nosaukums = Liepupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Liepupes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Mustkalni
| platība           = 157,9
| iedzīvotāji       = 1 934<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1934 / 157.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- www.liepupe.lv -->}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Neo-noir''''' (neonuārs) ir filmu žanrs kas veidojies no ''[[film noir]]'' žanra, kas bija populārs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1940. un 1950. gados. ''Neo-noir'' filmām raksturīgas līdzīgas iezīmes ar ''film noir'', kas apvienotas ar modernākām tēmām, stilu un tehniku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nofilmschool.com/neo-noir-definition-and-examples|title=What is Neo Noir? Definition and Essential Examples|website=nofilmschool.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Philosophy of Neo-noir|last=Conard|first=Mark|publisher=The Univ of Kentucky Press|year=2007|pages=2}}</ref> ''Neo-noir'' filmām bieži vien raksturīga ekstensīvāka [[vardarbība]]s un [[seksualitāte]]s atainošana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/art/neo-noir|title=Neo-noir {{!}} Definition, Movies, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref>

{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Dombes putnu parks
|logo                = 
|logo_width          = 
|logo_caption        = 
|image               = Hiacintes_ara.JPG
|image_width         = 230px
|image_caption       = Hiacinšu aras ''(Anodorhynchus hyacinthinus)'' Dombes putnu parkā
|map_type            = Francija
|map_caption         = 
|map_alt             = 
|map_size            = 
|latd  = 45 | latm  = 59 | lats  = 36 | latNS  = N
|longd =  5 | longm =  1 | longs = 36 | longEW = E
|coordinates_type    = 
|coordinates_region  = 
|coordinates_display = 
|coordinates_format  = 
|coordinates         = 
|date_opened         = 1970
|date_closed         = 
|location            = {{vieta|Francija|Ēna (Rona-Alpi)|Villarsledomba}}
|area                = 35 ha
|num_animals         = 2000
|num_species         = 400
|members             = 
|exhibits            = 
|annual_visitors     = 300 000
|website             = {{url|http://www.parcdesoiseaux.com/}}
}}
'''Dombes putnu parks''' (''Parc des oiseaux'') ir [[zoodārzs]], kas atrodas [[Villarsledomba]]s komūnā, [[Ēna (Rona-Alpi)|Ēnas (Rona-Alpi)]] [[Francijas departamenti|departamentā]], [[Francija|Francijā]]. Parka teritorija ir 35 [[hektārs|ha]], un tajā mīt ap 400 sugas, kas pārstāv visus Zemeslodes [[kontinents|kontinentus]] un [[klimats|klimatiskās zonas]].

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ilūkstes vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         = 
| image                 = 
| image_size            =
| caption               = 
| map_type              = Latvia
| map_size              = 
| map_label = Ilūkstes lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.967770 | latNS  = N
| longd = 26.285648 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Ilūkste}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     = 
| status                = 
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = 
| website               = 
| architecture_style    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 
| year_completed        = 1999. gads
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| materials             = 
| embedded            = 
}}

{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =  
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec = 
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                = 
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 = 
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               = 
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

'''Gvantanamo līča aizturēšanas nometne''' ({{val-en|Guantánamo Bay detention camp}}), arī '''Gvantanamo līča aizturēšanas centrs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+P7-RC-2013-0234+0+DOC+XML+V0//LV|title=Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo — ieslodzīto bada streiks (2013/2601(RSP))|publisher=[[Eiropas Parlaments]]|accessdate={{dat|2016|8|19||bez}}|author=|language=|quote=rīkojumu slēgt 'Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim}}</ref> un '''Gvantanamo cietums''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[militārais cietums]], kas atrodas [[Kuba]]s salā, [[Gvantanamo līcis|Gvantanamo līcī]] esošajā [[Gvantanamo līča jūras kara bāze|Gvantanamo līča jūras kara bāzē]]. Kad {{dat|2002|||Ģ}} janvārī nometni izveidoja, [[ASV Aizsardzības sekretārs]] [[Donalds Ramsfelds]] sacīja, ka tā paredzēta īpaši bīstamiem cilvēkiem, lai viņus nopratinātu un notiesātu. Patiesībā nometne ir kļuvusi par cietumu nenotiesātiem ieslodzītajiem.

{{Commonscat|Future}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Harakiri
| operators = 
| attēls = Harakiri Poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Masaki Kobajaši]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Tacuja Nakadai]]
* [[Šima Ivašita]]
* [[Akira Išihama]]
* [[Tecuro Tamba]]
* [[Rentaro Mikuni]]
| mūzika = [[Toru Takemicu]]
| oriģinālnos = ''切腹, Seppuku''
| studija = ''[[Shochiku]]''
| montāža = 
| izplatītājs = ''Shochiku''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|9|16}}
| ilgums = 134 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Harakiri"''' ({{Val|ja|切腹}}, ''Seppuku'') ir 1962. gada [[Japāna]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Masaki Kobajaši]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tacuja Nakadai]], [[Šima Ivašita]], [[Akira Išihama]], [[Tecuro Tamba]] un [[Rentaro Mikuni]].

{{Citas nozīmes|upes ieteku|Grīva (nozīmju atdalīšana)|Grīva}}
s grīva]]
'''Grīva''' ir [[upe]]s posms pie ietekas [[Jūra|jūrā]], [[Ezers|ezerā]], upē, [[Ūdenskrātuve|ūdenskrātuvē]], citā ūdenstecē, vai arī vieta upes lejtecē, kur [[ūdens]] izsīkst (iztvaiko, iesūcas zemē, tiek izmantots apūdeņošanai), nesasniedzis ieteku.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> 

{{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFC62F|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Kevins O'Konels|bg_color=#4F2683|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Minnesota Vikings|logo=Minnesota Vikings logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Minesotas "''Vikings''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1960|menedžeris=Kvesi Adofo Mensā|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''U.S. Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=66 860|krāsas=Violeta, dzeltena, balta<br />{{color box|#4F2683}} {{color box|#FFC62F}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Zigi, Leonards un Marks Vilfi|prezidents=Marks Vilfs|divīzijas tituli=20}}'''Minesotas "Vikings"''' ({{Val|en|Minnesota Vikings}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Mineapolisa|Mineapolisā]], [[Minesota]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1960. gadā. "Vikings" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''U.S. Bank Stadium'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Sārtaļģes
|         binomial = Rhodophyta
|           attēls = Chondrus crispus - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-034.jpg
|       att_izmērs = 
|    att_nosaukums = 
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Diaphoretickes
|   apakšvalsts_lv = Zemākie augi
|       nodalījums = Rhodophyta
|    nodalījums_lv = Sārtaļģes
|     nodalījums_r = 
|        izplatība = 
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

s nektārs]]
'''Nektārs''' (no {{val|el|νέκταρ}} (''néktar'') — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — [[nektārijs|nektāriji]]. Nektāru uzturā lieto [[odi]], [[lapsene]]s, [[bite]]s, [[tauriņi]], [[kode]]s, [[sikspārņi]] u.c. [[dzīvnieki]]. Nektārs ir svarīga [[medus]] veidošanās izejviela.

{{cita nozīme|garīgā stāvokļa veidu|filmu|Psiho}}
'''Psihoze''' ir vispārīgs [[psihiatrija]]s apzīmējums [[garīgs stāvoklis|garīgā stāvokļa]] veidam, kuru bieži saista ar [[realitāte]]s sajūtas pazušanu. Latvijas medicīnas portālā psihoze ir definēta šādi: "Psihoze ir psihisks traucējums, kas var izpausties ar dažādiem simptomiem. Visbiežāk psihoze izpaužas ar aptumšotu apziņu, neadekvātu reālās pasaules uztveri, ar dažādām normālai psihikai neraksturīgām parādībām (murgi, halucinācijas u.c.), uzvedības traucējumiem, kas ievērojami atšķiras no ierastās šī cilvēka uzvedības."<ref>[http://www.medicine.lv/ Latvijas medicīnas vortāls], [http://www.medicine.lv/jautajums-specialistam.php?dowhat=view&q_id=10 Psihiatres Daces Simsones atbildes uz lasītāju jautājumiem, tajā skaitā arī uz jautājumu "Kas ir psihoze?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070808070726/http://www.medicine.lv/jautajums-specialistam.php?dowhat=view&q_id=10 |date={{dat|2007|08|08||bez}} }}</ref>

{{coord|50|27|0|N|30|31|27|E|type:landmark_region:UA|display=title}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sirds robeža
| attēls                   = Walk the line poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Walk the Line''
| žanrs                    = biogrāfiska drāma
| režisors                 = [[Džeimss Mengolds]]
| producents               = 
* [[Džeimss Kīčs]]
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors         = 
* [[Džils Deniss]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās         = 
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Džinifera Gudvina]]
* [[Roberts Patriks]]
* [[Dalass Robertss]]
| mūzika                   = ''[[T Bone Burnett]]''
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Fox 2000 Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2005|9|4|Tellaridas filmu festivāls|2005|11|18|ASV|}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-line-2005|title=Walk the Line|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-line-2005|title=Walk the Line|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|186,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Sirds robeža"''' ({{val|en|Walk the Line}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Džinifera Gudvina]], [[Roberts Patriks]] un [[Dalass Robertss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|4||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lauta 
|attēls              = File:Kotabaru.jpg
|attēla paraksts     = [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]] pilsēta salas ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Kalimantāna
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = 
|position = 
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Laut''
|izvietojums         = [[Makasaras šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Lielās Zunda salas]]
|latd= 3 |latm= 41 |lats= |latNS= S 
|longd=116 |longm= 10|longs= |longEW=E
|platība             = 2062
|garums              = 98
|platums             = 36
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Bamega
|augstums            = 725
|salu skaits         = 
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Dienvidkalimantāna]]
|iedzīvotāji         = 127 665
|blīvums             = 61,9
|pamatiedzīvotāji    = 
|valsts lielpilsēta  = [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]]
|piezīme =
}} 
'''Lauta''' ({{val|id|Pulau Laut}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Lielās Zunda salas|Lielo Zunda salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Dienvidkalimantāna]]s provincē, ietilpst Kotabaru. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Korunda kristālrežģis<br /><br />Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 2977&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela. 

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Josefs Flāvijs
|     vārds_orig = ''Flavius Josephus''
|         attēls = Josephusbust.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 37
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Jeruzaleme]]
|      m_dat_alt = ap [[100]]. gadu
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = 
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|     alma_mater = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Josefs Flāvijs''' ({{val|la|Titus Flavius Josephus}}; dzimis '''Josefs ben Matitjahu''' ({{val|he|יוסף בן מתתיהו}}, ''Yosef ben Matityahu'') 37. gadā, miris ap 100. gadu)<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Flavius Josephus|author=Louis Feldman, Steve Mason|publisher=Brill Academic Publishers|year=1999}}</ref> bija pirmā gadsimta romiešu-ebreju zinātnieks, vēsturnieks, [[hagiogrāfija|hagiogrāfs]].

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Andris Freidenfelds
|Attēls = Andris Freidenfelds.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = Andris Freidenfelds koncertā, 2008. gads
|Fons = solists
|Dz_vārds = Andris Freidenfelds
|Pseidonīms = Fredis
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1961|1|24}}
|Miris = 
|Vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|Noriļska|td=Krievija}}
|Instrumenti = 
|Žanrs = [[Popmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, radio dīdžejs, komiķis, komponists
|Gadi = [[1992]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Mikrofona Ieraksti]]
|Darbojies_arī = [[Labvēlīgais Tips]]
|Mlapa =  
|Dzimums = V
}}

{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = 
|     vārds_orig = ''Nicolas Appert''
|         attēls = Appert Nicolas.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Šalonenšampaņa|Šalonenšampaņā]]
|         m_gads = 1841
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Masī]], netālu no [[Parīze]]s
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = šefpavārs, konditors, izgudrotājs
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

[[File:Epinephrine structure.svg|thumb|[[Adrenalīns|Adrenalīna]] struktūrformula]]
'''Hormoni''' ir bioloģiski aktīvas vielas, ko izstrādā [[endokrīnā sistēma|iekšējās sekrēcijas dziedzeri]] un arī audi citos orgānos.

'''Olšūna''' ir haploīda sievišķā [[dzimumšūna]] [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em un daudzām [[aļģes|aļģēm]]. No [[apaugļošana|apaugļotas]] olšūnas veidojas jauns [[organisms]]. Olšūnas [[citoplazma|citoplazmā]] atrodas dažādas [[uzturvielas]], kas nepieciešamas jaunā organisma sākotnējai attīstībai. Olšūnas [[ooģenēze]]s procesā veidojas [[olnīca|olnīcās]], [[sēklotne|sēklotnēs]] un [[oogonijs|oogonijos]].

{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Silūrs
|karte=Silurian plate tectonics.png
|o2=14
|co2=4500
|temp=17
|jūras līmenis = ap 180 m
}}

{{Notikuma infokaste|title=Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana|image=2023 Titan submersible incident map.svg|image_name=|image_size=|caption="Titānika" vraka atrašanās vieta, kur nira pazudušais peldlīdzeklis|map_type=|map_caption=|map_alt=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|date=|time=|place=Atlantijas okeāna ziemeļi, netālu no kuģa "[[Titāniks]]" vraka|also known as=|cause=Tiek izmeklēts|first reporter=|filmed by=|participants=OceanGate|outcome=Zemūdens peldlīdzeklis implodējis spiediena dēļ|reported injuries=|reported death(s)=5|reported missing=|reported property damage=|burial=|inquiries=|coroner=|suspects=|charges=|verdict=|convictions=|publication bans=|litigation=|awards=|url=|website=|notes=|time-begin=2023. gada 18. jūnijs|time-end=2023. gada 22. jūnijs}}

'''Maiņas tirdzniecība''', '''prečmaiņa''' jeb '''bārters''' (no {{val|en|barter}}) — apmaiņas sistēma, kurā divas puses apmainās ar [[preces|precēm]] vai [[pakalpojums|pakalpojumiem]], darījumā neiesaistot [[nauda|naudu]].

{{catmore}}
{{Commonscat|Stellar evolution}}

[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Termodinamika]]

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Mateo Riči
|     vārds_orig = ''Matteo Ricci''
|         attēls = Ricciportrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mateo Riči 1610. gada ķīniešu portretā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1552
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Mačerata]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1610
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Pekina]], [[Minu impērija]] (tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}

[[Kategorija:Vecāķi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Vecāķi]]

[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Graustu miljonārs
| attēls                   = Attēls:Slumdog millionaire ver2.jpg
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = '''Slumdog Millionaire'''
| žanrs                    = Drāma
| valsts                   = {{karogs|Apvienotā Karaliste}}
| režisors                 = [[Denijs Boils]]
| producents               = [[Kristians Kolsons]]<br />[[Fransuā Ivernels]]<br />[[Ivana Makinoja]]<br />[[Kamerūns Makkrekens]]
| scenārija autors         = [[Saimons Bjūfojs]]
| galvenajās lomās         = [[Devs Patels]]<br />[[Frida Pinto]]<br />[[Mahdurs Mitals]]<br />[[Anils Kapors]]<br />[[Irfans Kāns]]
| mūzika                   = [[Alla Raka Ramans|A. R. Ramans]]
| operators                = [[Antonijs Dods Mantls]]
| montāža                  = [[Kriss Dikens]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|11|12|ASV|2009|2|27|Latvija}}
| ilgums                   = 121 minūtes
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]<br />[[hindi]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15,1 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|378,4 miljoni}}
| imdb                     = 1010048
}}
'''"Graustu miljonārs"''' ({{val|en|Slumdog Millionaire}}) ir 2008. gadā izdota [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filma uzņemta pēc [[Indija|indiešu]] autora [[Vikas Svarups|Vikasa Svarupa]] 2005. gadā sarakstītās [[novele]]s ''[[O & A]]''. Filmas darbība notiek [[Indija|Indijā]] 2006. gadā, kur Indijas variantā spēlei [[Gribi būt miljonārs?]] piedalās zēns no [[Mumbaja]]s graustiem.

'''Briljants''' ir noslīpēts [[dimants]], šādus dimantus izmanto [[juvelierizstrādājums|juvelierizstrādājumos]].

{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Ogres rajona slimnīca"
| org/group           = 
| image               = 
| alt                 = 
| image_size          = 
| caption             = 
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_alt             = 
| map_size            = 
| logo                = 
| logo_size           = 
| location            = {{vieta|Latvija|Ogre|Slimnīcas iela 2}}
| healthcare          = 
| funding             = 
| type                = lokālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          = 
| standards           = 
| emergency           = 
| helipad             = 
| affiliation         = 
| patron              = 
| network             = 
| beds                =
| founded             = 
| closed              = 
| demolished          = 
| website             = http://ogresslimnica.lv/
| other_links         = 
}}

'''Mazpilsēta''' ir [[pilsēta]], kurā iedzīvotāju skaits svārstās no 5000 līdz 20 000,<ref name="tezaurs"/> taču šī definīcija nav strikta. Piemēram, [[Latvijas Ministru kabinets|Latvijas Ministru kabineta]] noteikumos par Kohēzijas fonda ietvaru mazpilsēta ir definēta kā apdzīvota vieta, kur iedzīvotāju skaits ir no 2 līdz 5 tūkstošiem.<ref name="likumi"/> Bieži mazpilsēta ir [[apdzīvota vieta]], kas ir lielāka par [[ciems|ciemu]], bet mazāka par [[lielpilsēta|lielpilsētu]], taču mēdz būt mazpilsētas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks kā lielos ciemos. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām [[Pilsētas tiesības|pilsētas tiesībām]], kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Dažādās valstīs mazpilsētas jēdziens var atšķirties vai pat vispār netikt lietots.

{{catmore}}
{{Commonscat|Graz|Grāca}}

{{Skaitlis
|num = 21
|lv = Divdesmit viens
}}
'''21''' ('''divdesmit viens''') ir kārtas skaitlis, kas atrodas starp [[20 (skaitlis)|20]] un [[22 (skaitlis)|22]].

{{Infobox Protected area 
| name = Cionas nacionālais parks
| photo         = zion angels landing view.jpg
| iucn_category = II
| map = USA
| map_caption =
| location = {{vieta|ASV|Jūta}}
| nearest_city = 
| lat_d = 37.20262
| long_d = -112.98785
| established = {{dat|1919|11|19|N|bez}}<ref>{{cite web|title=Zion-Mt. Carmel Highway and Tunnel|url=http://www.nps.gov/zion/historyculture/zmchighway.htm|publisher=National Park Service|accessdate=March 31, 2013}}</ref>
| area = 593 [[kvadrātkilometrs|km²]]
| visitation_num = 2 825 505
| visitation_year = 2011
}}
'''Cionas nacionālais parks''' ({{val-en|Zion National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Jūta|Jūtā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks dibināts {{dat|1909|7|31}}.

{{Valsts amatpersonas infokaste 
| vārds               =Voldemārs Salnais
| attēls              =Voldemārs Salnais.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas darba ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1925|04|01|N}}
| term_beigas         ={{dat|1925|12|23|N}}
| prezidents          =[[Jānis Čakste]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Ādams Krieviņš]]
| pēctecis            =[[Vladislavs Rubulis]]
| amats2              =[[Latvijas ārlietu ministrs]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|03|24|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1934|03|01|N}}
| prezidents2         =[[Alberts Kviesis]]
| premjers2           =[[Ādolfs Bļodnieks]]
| priekštecis2        =[[Kārlis Reinholds Zariņš]]
| pēctecis2           =[[Kārlis Ulmanis]]
| dzim_dati           ={{dat|1886|05|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Lubānas pagasts}} (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|8|4|1886|5|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Mazinieku partija]] <small>(1921—1929)</small><br />[[Progresīvā apvienība]] <small>(1929—1934)</small>
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            = [[File:LTU Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - Commander's Cross BAR.png|70px]] [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
}}
'''Voldemārs Salnais''' (arī '''Salnājs'''; {{dat|1886|05|20|N}} — {{dat|1948|08|04|N}}) bija [[Latvija]]s [[politika|politiķis]] un [[diplomāts]], [[1. Saeima]]s deputāts. Bijis [[Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālā padome|Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes]] ārlietu nodaļas vadītājs (1919), [[Latvijas darba ministrs]] (1925) un [[Latvijas ārlietu ministrs|ārlietu ministrs]] (1933—1934).

raudze]]

[[File:Ovaries of Cyprinus carpio.png|thumb|Gonādas ([[karpa]]s olnīcu pāris)]]
'''Dzimumdziedzeri''' jeb '''gonādas''' ir iekšējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]], kuros veidojas dzimumšūnas - [[gameta]]s. Sievišķās gonādas sauc par [[Olnīca|olnīcām]], bet vīrišķās par [[Sēklinieks|sēkliniekiem]]. Gonādām ir arī endokrīna aktivitāte, izstrādājot dzimumhormonus - [[androgēni|androgēnus]] un [[Estrogēns|estrogēnus]]. Tām ir raksturīga jaukta [[sekrēcija]]. Olnīcas izdala uz ārpusi [[olšūna]]s, bet uz organisma iekšpusi estrogēnus un [[progestīns|progestīnus]]. Sēklinieki izdala uz ārpusi [[Spermatozoīds|spermatozoīdus]], bet uz iekšpusi [[androgēnie hormoni|androgēnos hormonus]] (''andros'' - vīrietis, ''genes'' - radošs). Šo [[Hormoni|hormonu]] veidošanos un sekrēciju regulē [[hipofīze]]s [[gonadotropiskie hormoni]] - FSH ([[folikulstimulētājhormons]]) un LH ([[luteinizētājhormons]]), kuri, savukārt, atrodas [[Hipotalāms|hipotalāma]] kontrolē.

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906 
|          dz_mēnesis = 10 
|            dz_diena = 14 
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]] 
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12 
|             m_diena = 4 
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete 
|            paraksts = 
|               skola = [[fenomenoloģija]] 
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]<br>[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks = 
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]  
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)<br>''[[The Human Condition]]'' (1958) 
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas = 
|             dzimums = S
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū
| attēls = Lifeaquaticposter.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Life Aquatic with Steve Zissou''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors = * [[Noa Baumbaks]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās = * [[Ouens Vilsons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Marks Motersbo]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2004|11|20|Losandželosa|2004|12|25|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 28, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190628164222/https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|archivedate={{dat|2019|06|28||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeaquatic.htm|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}
'''"Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū"''' ({{val|en|The Life Aquatic with Steve Zissou}}) ir 2004. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Bills Marijs]], [[Keita Blanšeta]], [[Andželika Hjūstone]], [[Vilems Defo]] un [[Džefs Goldblūms]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|20||bez}} Losandželosā.

{{Commonscat|E-mail}}

{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        = 
  | oriģinālnosaukums1= 
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = 
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     = 
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts= 
  | izteka            = 
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   = 
  | tek_caur          = 
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  = 
  | ietekas_augstums  = 
  | kritums           = 
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N 
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W 
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N 
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

{{Commonscat|Transport in Lithuania|Transports Lietuvā}}

'''Integrēšana''' ir [[Integrālis|integrālrēķinu]] pamatdarbība.

{{medicīniskais brīdinājums}}
'''C hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas galvenokārt skar [[aknas]]. Izraisa C hepatīta vīruss (HCV).<ref name="Sherris" /> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[B hepatīts|B]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

{{Skaitlis
 | num = 74
 | lv  = Septiņdesmit četri
}}

{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā
| attēls            = 1st Boston Marathon blast seen from 2nd floor and a half block away.jpg
| attēla_apraksts   = Notikuma vieta pēc pirmā sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
| koordinātas       = {{Coord|42|20|59.2|N|71|04|44.1|W|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2013|4|15|N|bez}}
| laiks             = 14.49
| laika_josla       = [[UTC−4]]
| veids             = sprādzieni, apšaude
| bojā_gājušie      = 3
| ievainotie        = 280
| izraisītāji       = 
| izraisītājs       = 
| aizdomās_turētie  = 
| aizdomās_turētais = 
| ieroči            = 
| dalībnieku_skaits = 
| dalībnieks        = 
| aizstāvji         = 
| aizstāvis         = 
}}
'''Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā''' notika {{dat|2013|4|15||bez}} plkst. 14.49 pēc vietējā laika (21.49 pēc Latvijas laika) [[Bostonas maratons|Bostonas maratona]] laikā, tieši pirms finiša līnijas. Sprādziena rezultātā bojā gāja trīs cilvēki, tāpat tika ievainoti apmēram 264 citi cilvēki.<ref name="globe-number-injured"/> Notika divi sprādzieni ar 12 sekunžu intervālu, sprādzienu vietas atradās 190 metru attāluma viena no otras.<ref name="NYDN-5/15"/><ref name="cnn-what-we-know"/> Kopumā (sprādzienos un vēlākajās apšaudēs) gāja bojā 18 cilvēki un 280 cilvēki tika ievainoti.

{{novec}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #1D2951
| nos = FK PPK / Betsafe
| logo = 
| pilns = FK PPK / Betsafe
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
| dib = 2022
| stad = [[LNK Sporta parks]]
| ietilp = 1000
| prez = PPK
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Jurijs Žigajevs]]
| kapteinis = Ainārs Daudziešans
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = [[2022. gada Latvijas futbola 3. līgas sezona|2022]]
| poz = 1
| mediji = https://www.papariskausiem.com/
| body1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = 000000
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FFFFFF
}}
'''FK PPK/Betsafe''', ir [[Latvija]]s amatieru [[futbols|futbola]] klubs no [[Rīga]]s, kas tika izveidots 2022. gadā, apvienojot projekta "Pa pāris kausiem" dalībniekus. Klubs savā pirmajā sezonā piedalījās [[Latvijas futbola 3. līga|3. līgas]] turnīrā, bet 2023. gadā piedalīsies [[Latvijas futbola 2. līga|2.līgā]]. Mājas spēles aizvada [[LNK Sporta parks|LNK Sporta parka mākslīgajā stadionā]].

[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

'''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

'''Mena''' var būt:

{{novecojis|dopinga apsūdzība}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Natālija Antjuha
 |          attēls = Natalya Antyukh Barcelona2010.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = N. Antjuha 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|26}}
 |         dz_viet = [[Ļeņingrada]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = 181 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 68 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m]], [[400 m/b]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 
 |           PR1_d = 
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
 |             PR4 = 
 |           PR4_d = 
 |             PR5 = 
 |           PR5_d = 
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = 
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = 
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{MedalCount
| [[Vasaras olimpiskās spēles]] | 1 | 1 | 1
| [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]] | 1 | 0 | 3
| [[Pasaules jauniešu spēles]] | 2 | 0 | 0
}}
{{MedalCountry     | {{flaga|RUS}} [[Krievija]] (RUS)}} 
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | [[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens sievietēm|400 m, barjeras]]}}
{{MedalSilver     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4x400 metru stafete sievietēm|4×400 m, stafete]]}}
{{MedalBronze     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri sievietēm|400 m]]}}
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vārīšanās punkts
| operators = 
| attēls = Boiling-Point-plakats.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Barantini]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Stīvens Greiems]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Boiling Point''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|8|23}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11127680/|title=Boiling Point (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|25}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Vārīšanās punkts"''' ({{Val|en|Boiling Point}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Filips Barantini]]. Filmā galveno lomu atveido [[Stīvens Greiems]].

[[Persepole|Persepolē]] — [[zoroastrisms|zoroastrisma]] simbols [[Novrūzs]] — pavasara [[ekvinokcija]]s dienā, kad pastāvīgā cīņā esošā un [[Zeme|Zemi]] simbolizējošā buļļa un [[Saule|Sauli]] simbolizējošās lauvas spēki ir vienādi.]]
'''Irānas kalendārs''' jeb '''Saules hidžra''' ({{val|fa|تقویم هجری شمسی؛ سالنمای هجری  خورشیدی}}) ir astronomiskais [[saules kalendārs]], kas tiek izmantots kā pamatkalendārs [[Irāna|Irānā]] un [[Afganistāna|Afganistānā]]. Kalendāru tapšanā piedalījās arī [[Omars Haijāms]]. Kopš kalendāra izveides tas vairākas reizes ir precizēts. Gadu skaitīšana sākās no [[hidžra]]s (pravieša [[Muhameds|Muhameda]] pārcelšanās no [[Meka]]s uz [[Medīna|Medīnu]] 622. gadā). Atšķirībā no klasiskā [[islāma kalendārs|islāma kalendāra]], tas balstās uz [[tropiskais gads|tropisko (saules) gadu]]. Gada sākums ir pavasara [[ekvinokcija]]s dienā ([[Novrūzs]]), kas tiek noteikts pēc [[Teherānas laiks|Teherānas laika]] [[meridiāns|meridiāna]] astronomiskajiem novērojumiem (52,5° austrumu garuma vai UTC+3:30).<ref>M. Heydari-Malayeri, [http://aramis.obspm.fr/~heydari/divers/ir-cal-eng.html A concise review of the Iranian calendar], Paris Observatory.{{en ikona}}</ref>

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kokneses stacijas ēka.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rucavas pagasts
| karte             = Rucavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Rucava
| platība           = 238,1
| iedzīvotāji       = 1249<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1249 / 238.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.rucava.lv
}}

'''Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna''' ir slēgta līnija, kas atklāta 1935. gadā. Tā bija 35 km gara un būvēta kā platsliežu līnija ar 1524 mm sliežu platumu. Slēgta 1990. gadā. Dzelzceļa līnija savienoja [[Madona|Madonu]] ar [[Lubāna|Lubānu]], gāja cauri [[Praulienas pagasts|Praulienas pagastam]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu pagastam]], nedaudz arī pa [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu pagasta]] robežu. Līnijā bija 6 stacijas — [[Madonas dzelzceļa stacija|Madona]] (darbojas arī mūsdienās līnijā [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]), [[Prauliena (stacija)|Prauliena]], [[Visagals (stacija)|Visagals]], [[Meirāni (stacija)|Meirāni]], [[Jaunlubāna (stacija)|Jaunlubāna]] un [[Lubāna (stacija)|Lubāna]].<ref>1940.g. vasaras vilcienu, autobusu, tramvaju un kuģu līniju saraksts no 1940. g. 19. maija. Rīga: LETA.</ref> Dzelzceļa izbūve ļāva izvest kokmateriālus no Lubānas mežiem un vietējiem sākt nodarboties ar cukurbiešu audzēšanu<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa&#124;issue:/p_001_sedr1937n11&#124;article:DIVL92&#124;query:Praulienas%20Praulienas%20stacija&#124;issueType:P|title=Mani piedzīvojumi cukurbiešu audzēšanā|publisher=Sētā un Druvā|work=|access-date=|date=01.07.1937.|last=Lauksaimnieks B.|first=|archive-date=16.09.2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200916163325/http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa{{!}}issue:/p_001_sedr1937n11{{!}}article:DIVL92{{!}}query:Praulienas%20Praulienas%20stacija{{!}}issueType:P}}</ref>. 

{{ezera infokaste
|ezers=Titikakas ezers
|attēls=Titikaka_Uros.jpg
|paraksts=Mākslīgās niedru salas [[Peru]] teritorijā
|map = Bolīvija#Peru
| plat_d=15 | plat_m=45 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=69 | gar_m=25 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=8372
|garums=190
|Vid_dziļums=107
|Max_dziļums=281
|tilpums=932
|augstums_vjl=3812
|izteka=[[Desagvadero (Bolīvija)|Desagvadero]]
|baseins=58 000
|vieta={{PER}}<br />{{BOL}}
|salas= >42
|pilsētas=[[Puno (Peru)|Puno]]<br />[[Kopakabana (Bolīvija)|Kopakabana]]
}}
'''Titikakas ezers''' ({{val|es|Titicaca}}, [[aimaru valoda|aimaru]] un {{val|qu|Titiqaqa}}) ir pasaulē augstākais komerciāli kuģojamais [[ezers]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.highestlake.com/highest-lake-world.html |title=The Highest Lake in the World |access-date={{dat|2006|10|21||bez}} |archive-date={{dat|2007|08|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070824054810/http://www.highestlake.com/highest-lake-world.html }}</ref> — tā vidējais ūdens līmenis ir 3812 metrus virs jūras līmeņa. Tas ir arī [[Dienvidamerika]]s lielākais [[saldūdens]] ezers — tā virsmas platība ir ap 8372 km<sup>2</sup><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ilec.or.jp/database/sam/dsam04.html |title=International Lake Environment Committee |access-date={{dat|2009|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110723165816/http://www.ilec.or.jp/database/sam/dsam04.html |archivedate={{dat|2011|07|23||bez}} }}</ref>. Iesāļais [[Marakaibo ezers]] [[Venecuēla|Venecuēlā]] ir lielāks (ap {{nobr|13 000 km²}}), taču daļa ģeogrāfu uzskata, ka Marakaibo ezers drīzāk ir jūras līcis.

{{Citas nozīmes|parapsihologu|Balodis (nozīmju atdalīšana)|Balodis}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Aleksandrs Balodis
|     vārds_orig = 
|         attēls = Aleksandrs Balodis 1923. gadā.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Balodis pulkveža F. Brieža lomā filmā 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Krustpils pagasts]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = {{FRA}}  
|   dzīves_vieta =  
|      pilsonība = 
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|     pseidonīms = Inigaes
|   nodarbošanās = Rakstnieks, mistiķis
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni = 
|slavenākie darbi = 
|    ietekmējies = 
|     ietekmējis =
|     alma_mater = 
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = 
|    kategorijas =    
}}

{{Universitātes infokaste
|native            = Tamperes Universitāte
|image             = TUT_-_Kampusareena.jpg
|caption = Tamperes Universitātes pilsētiņa
|latin_name        = 
|motto             = 
|tagline           = 
|established       = 2019
|vision            = 
|type              = Valsts
|calendar          = 
|endowment         = 
|rector            = 
|faculty           = 
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 61.494089 | latNS  = N
| longd = 23.779059 | longEW = E
| academic_staff    = 
| administrative_staff  = 4 700
|students          = 40 000
|postgrad          = 
|doctoral          = 
|divinity          = 
|residents         = 
|other             = 
|profess           = 
|alumni            = 
|location          = {{FIN}}, [[Tampere]]
|country           = 
|address           = 
|sports            = 
|colors            = 
|colours       = 
|nickname          = 
|mascot            = 
|fightsong         = 
|athletics         = 
|affiliations      = 
|nobel_laureates   = 
|website           = https://www.tuni.fi/
|logo              = Tampere University logo.png
|publictransit     = 
|footnotes         = 
}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #D00001
| nos = ''Antalyaspor''
| logo = Antalyaspor logo.svg
| pilns = ''Antalyaspor Kulübü''
| iesauka = ''Akrepler'' (skorpioni)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Antalja}}
| dib = 1966
| dib_mēn = 7
| dib_dat = 2
| stad = [[Antaljas stadions]]
| ietilp = 32 539
| prez = {{flaga|Turcija}} Ali Šafaks Eztirks
| tren = {{flaga|Turcija}} [[Nuri Šahins]]
| līga = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 13. vieta
| pattern_b1 = _molde17a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_b2 = _leyton1819h
| leftarm2 = FF0000
| body2 = FF0000
| rightarm2 = FF0000
| shorts2 = FF0000
| socks2 = FF0000
| pattern_b3 = _mariupol1819h
| leftarm3 = 000055
| body3 = 000055
| rightarm3 = 000055
| shorts3 = 000055
| socks3 = 000055
}}

{{Commonscat|Bodily fluids|Ķermeņa šķidrumi}}

'''Piktogramma''' (no {{val|la|pictus}} — ‘zīmējums’ un {{val|gr|γράμμα}} — ‘ieraksts’) ir stilizēts attēls vai [[zīmējums]], ko izmanto par [[grafēma|rakstzīmi]], arī teksts vai tā daļa, kas rakstīts ar šādām zīmēm.<ref>[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416691 Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007.]</ref> Piktogrammas var apzīmēt arī jēdzienus ([[ideogramma]]s) un tiem atbilstošos vārdus ([[logogramma]]s).<ref>[https://tezaurs.lv/piktogramma Tezaurs.lv Piktogramma]</ref><ref>{{LPE|4|163|Ideogrāfiskais raksts}}</ref>

'''Tūkstošgades Attīstības Mērķi''' ir mērķi, ko 191 ANO dalībvalsts apņēmās sasniegt līdz 2015. gadam

{{Ēkas infokaste
| name                = Lielvirbu muiža
| native_name         = 
| former_names        = ''Gut Groß-Wirben''
| alternate_names     = Lielvirbu muiža
| map = Latvija
| status              = 
| image               = Lielvirbu muižas pils. 2008-09-04.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 250px
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| owner               = privātīpašums
| current_tenants     = 
| location            = [[Lielvirbi]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = 
| latd  = 57.085707345157 | latNS  = N
| longd = 22.574145839662 | longEW = E
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 18. gadsimta beigas, 19. gadsimta sākums, 1875. gads
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 2015
| height              = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = [[Teodors Zeilers]]
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Dario Fo
|         vārds_orig = ''Dario Fo''
|             attēls = Dario Fo portrait.jpg
|         att_izmērs = 
|      att_nosaukums = 
|         dz_dat_alt = 
|            dz_gads = 1926
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sandžāno}}
|          m_dat_alt = 
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = 
|            tautība = itālis
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = [[Franka Rami]] (1954—2013, mirusi)
|              bērni = 
|           paraksts = 
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = [[Dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
|            periods = 
|              žanri = Drāma
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = [[Bertolts Brehts]], [[Antonio Gramši]]
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1997)
|           piezīmes = 
|        kategorijas = nē
}}
'''Dario Fo''' ({{val|it|Dario Fo}}; dzimis {{dat|1926|3|24}}, miris {{dat|2016|10|13}}) bija [[itāļi|itāļu]] satīriķis, dramaturgs, teātra direktors, aktieris un komponists. 1997. gadā Fo saņēma [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1997/index.html#|title=The Nobel Prize in Literature 1997|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|1|30||bez}}}}</ref>

{{Commonscat|Planetary nebulae}}

'''Panarābisms''' ir politiskā kustība arābu valstīs, kuras mērķis ir apvienot visas arābu valstis.

{{Commonscat|Scientific stations in Antarctica}}

'''Alkohola reibums''' jeb [[sarunvaloda|sarunvalodā]] '''piedzeršanās''' ir psiholoģisks stāvoklis, kas var rasties no pārmērīgas [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] lietošanas. Reibums rodas, ja [[asinis|asinīs]] nokļūst vairāk [[etanols|etanola]], nekā [[aknas]] to spēj pārstrādāt. Pēc alkohola reibuma parasti seko [[paģiru sindroms]]. 

{{Commonscat|Drummers by country|Bundzinieki pēc valsts}}

{{Infobox ethnic group
| group = Baltijas somi
| native_name = 
| native_name_lang = 
| image = [[file:Balto-Finnic languages.png|200px]]
| image_caption = [[Baltijas somu valodas]]
| population = apmēram '''7,4–8,2 miljoni''' <!-- sum of numbers from each region below -->
| region1 = '''[[Somi]]'''{{ref label|en|a}}
| pop1 = apmēram 6,2–7 miljoni
| region2 = '''[[Igauņi]]'''
| pop2 = apmēram 1,1 miljoni
| region3 = '''[[Karēļi]]'''
| pop3 = apmēram 75 000
| region4 = '''[[Vepsi]]'''
| pop4 = apmēram 6000
| region5 = '''[[Ižori]]'''
| pop5 = apmēram 1000
| region6 = '''[[Lībieši]]'''
| pop6 = apmēram 200
| region7 = '''[[Voti]]'''
| pop7 = apmēram 100
| related = 
| rels = Pārsvarā [[kristietība]] ([[Luterānisms]] vai [[Pareizticība]]);<ref name=statistics>{{cite web|title=Population|url=http://tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto_en.html#structure| publisher=Statistics Finland|access-date=3 May 2016}}</ref> nelielā skaitā [[somugru neopagānisms]]
| langs = [[Baltijas somu valodas]]
| footnotes = {{note label|en|a}} [[Tornedāļi]], [[Ingri]], [[Kveni]] un [[meža somi]] ir iekļauti somu kategorijā, jo tās visbiežāk tiek raksturotas kā somu apakšgrupas, nevis atsevišķas etniskās grupas.
}}
 1899. gada grāmatas ''[[Eiropas rases]]'']]

{{ezera infokaste
|ezers=Gērdnera ezers
|attēls=Lake Gairdner.jpg
|paraksts=Gērdnera ezera dienvidu gals
|map = Austrālija#Dienvidaustrālija
| plat_d=31 | plat_m=34 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=136 | gar_m=0 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=līdz 4700
|garums=160
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=100
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Gērdnera ezers''' ({{val|en|Lake Gairdner}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija]]s dienvidos, [[Dienvidaustrālija]]s štatā.<ref>{{PZT|227}}</ref>

{{Programmatūra infobox|nosaukums = X Windows System
|skats = |firma = [[X.Org fonds|X.Org Foundation]]|op sis = [[Operētājsistēma|dažādas]]|vei = [[logošanas sistēma]] |www = [https://x.org x.org]|lic = [[MIT licence]]
}}
'''X Window System''' ir [[logošanas sistēma]], kas nodrošina standarta instrumentus un protokolus lietotāja [[grafiskā saskarne|grafisko saskarņu]] izveidei. Gandrīz visas mūsdienīgās [[operētājsistēma]]s atbalsta X Window System, tomēr plašāko izmantojumu tā ir radusi tieši [[UNIX]] tipa sistēmās.

{{cita nozīme|celtni jūras krastā vai jūrā|filmu|Bāka (filma)}}

{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

{{Infobox Government agency
|agency_name     = Patentu valde
|logo            = PV Logo.jpg
|logo_width      = 
|logo_caption    = 
|seal            = 
|seal_width      = 
|seal_caption    = 
|picture         = 
|picture_width   = 
|picture_caption = 
|type2           = 
|formed          = {{Dat|1920|02|09}}
|date1           = 
|date1_name      = 
|date2           = 
|date2_name      = 
|preceding1      = 
|preceding2      = 
|preceding3      = 
|dissolved       = 
|superseding     = 
|jurisdiction    = 
|headquarters    = [[Raiņa_bulvāris_(Rīga)|Raiņa bulvāris]] 15, [[Rīga]] 
|employees       = 
|budget          = 
|minister1_name  = [[Inese Lībiņa-Egnere]]
|minister1_pfo   = [[Latvijas tieslietu ministrs|tieslietu ministre]]
|chief2_name     = [[Agris Batalauskis]]
|chief2_position = 
|chief3_name     = 
|chief3_position = 
|parent_agency   = 
|child1_agency   = 
|child2_agency   = 
|website         = {{URL|www.lrpv.gov.lv}}
|footnotes       = 
}}

{{Infobox monarch
| name = Sargons
| title = Akadas valdnieks
| image= Sargon of Akkad.jpg
| caption = Iespējamā Sargona skulptūra<ref> M. E. L. Mallowan, "[https://www.jstor.org/stable/4241589 The Bronze Head of the Akkadian Period from Nineveh]", ''Iraq'' Vol. 3, No. 1 (1936), 104&ndash;110.</ref>
| reign =   apm. 2334&mdash;2284 p.m.ē.
| successor = [[Rimušs]]
| father = [[Laibums]]
| spouse = [[Tašlultuma]]
| dynasty = Akadiešu
}}
'''Akadas Sargons''' (akadiešu: ''Šarru-ukīn'' vai ''Šarru-kēn'') bija pirmais [[Akada]]s valdnieks no aptuveni 2334. līdz 2284. gadam p.m.ē.

{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Fizika]]
[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Fizika]]

{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Halucinācijas''' ir [[uztvere]]s stāvoklis, kurā dzīvā organisma maņu orgāni saņem kairinājumus bez īsta ārējā objekta esamības, bet kas pašai dzīvajai būtnei var likties kā daļa no ārējās pasaules vizuālās [[īstenība]]s. Halucinācijas izšķir atsevišķi no citiem līdzīgiem uztveres stāvokļiem, piemēram, [[sapnis|sapņošanu]], [[ilūzija|ilūzijām]], [[iztēle|iztēli]] un [[pseidohalucinācijas|pseidohalucinācijām]].

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Pols van Daiks
|Attēls           = Paul van Dyk DJing.jpg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         = 
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{flaga|Vācija}} [[Eizenhitenštate]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], [[Vācija]]
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|16}}
|Žanrs            = [[transs (mūzika)|Trance]], [[deju mūzika|Dance]], [[Techno (mūzika)|Techno]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = 1991—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Vandit]] <br /> [[Deviant Records]] <br /> [[MFS (label)|MFS]] (<small>1992-1998</small>)
| Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men
|Mlapa            = [http://www.paulvandyk.com paulvandyk.com]
|Dzimums          = V
}}
'''Pols van Daiks''' vai '''Pauls van Daiks''' (''Paul van Dyk''), īstajā vārdā '''Matiass Pauls''' ({{val|de|Matthias Paul}}; dzimis [[1971]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]] [[Eizenhitenštate|Eizenhitenštatē]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātiskajā Republikā]]), ir vācu dīdžejs un deju mūzikas producents.

{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas baltkrievi
| native_name = Беларусы Латвіі
| image = 
| image_caption = [[Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs]]
| population = 57 319 (2022)
| radi = [[ukraiņi]], [[poļi]], [[krievi]], [[rusīni]]
| reliģija = [[katoļticība]], [[pareizticība]], [[ateisms]]
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]] un [[Latgale]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ir laiks
| attēls                   = About Time (2013 film) Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''About Time''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ričards Kērtiss]]
| producents               = 
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Nikija Kentiša Bārnsa]]
| scenārija autors         = Ričards Kērtiss
| galvenajās lomās         = 
* [[Donals Glīsons]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Leirds-Klouss]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|27|Edinburgas filmu festivāls|2013|9|4|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0|title=About Time|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 2, 2019|archive-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190602154558/https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=abouttime.htm|title=About Time (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Ir laiks"''' ({{val|en|About Time}}) ir 2013. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ričards Kērtiss]]. Galvenās lomas atveido [[Donals Glīsons]], [[Reičela Makadamsa]], [[Bills Naijs]], [[Toms Holanders]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|27||bez}} Edinburgas filmu festivālā.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>6</sub>CH<sub>3</sub>
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=125,67&nbsp;°C
}}
'''Oktāns''' (CH<sub>3</sub>(CH<sub>2</sub>)<sub>6</sub>CH<sub>3</sub>) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]]. 

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Etilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H<sub>2</sub>C=CH<sub>2</sub>
|molmasa=28,05
|blīvums=1,178
|kušanas temperatūra=-169,1&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=-103,7&nbsp;°C
}}
'''Etilēns''' (etēns, H<sub>2</sub>C=CH<sub>2</sub>) ir bezkrāsaina gāze, tas ir vienkāršākais [[nepiesātinātais ogļūdeņradis]]. To iegūst no naftas. To lieto par [[polietilēns|polietilēna]] monomēru (polimerizācija), [[etanols|etanola]] (pievieno [[ūdens|ūdeni]]), [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] ([[hlorēšana]]) un etilbenzola (pievieno [[benzols|benzolu]]) izejvielu. Etilēns ir [[augu hormoni|augu hormons]] un augos piedalās dažādu fizioloģisku un bioķīmisku procesu regulācijā. Piemēram, tas paātrina augļu nogatavošanos.

{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Lūpu balzams''' ir līdzeklis, ko lieto, lai mīkstinātu sasprēgājušu jeb saplaisājušu [[lūpas|lūpu]] ādu, kā arī [[herpes]] ārstēšanai. Lūpu balzams bieži satur bišu vai karnaubas [[vasks|vasku]], [[Kampars|kamparu]], [[lanolīns|lanolīnu]], [[parafīns|parafīnu]], [[vazelīns|vazelīnu]] utt.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://beerealhoney.com/candelilla-wax-vs-beeswax-vs-carnauba/|title=Candelilla Wax vs Beeswax vs Carnauba|website=beerealhoney.com|accessdate=2021. gada 10. novembris}}</ref>

[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Kanādas sportisti|Riteņbraucēji]]

{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Lietuvas krievi'''
| pop = 4.5 % no iedzīvotāju kopskaita (2021)
| popplace = 
| image = 
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
}}'''Lietuvas krievi''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lietuvos rusai'') ir trešā lielākā [[etniskā grupa]] un otra lielākā [[nacionālā minoritāte]] [[Lietuva|Lietuvā]] pēc [[Lietuvas poļi|poļiem]]. Saskaņā ar 2011. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem [[krievi]] veido 5,02 % no iedzīvotāju skaita jeb 141 122 cilvēki.

{{Citas nozīmes|bioķīmiķi|Blohs|Blohs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Konrad Emil Bloch
| attēls =Konrad Bloch.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Blohs 1965. gadā
| dz_gads =1912
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Nisa|Niese]],  [[Vācija]]<br />(tagad [[Nisa]], {{POL}})
| m_gads =2000
| m_mēnesis=10
| m_diena=15
| m_vieta =[[Leksingtona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Hārvarda Universitāte]],<br />[[Čikāgas Universitāte]],<br />[[Kolumbijas Universitāte]],<br />[[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Kolumbijas Universitāte]],<br />[[Minhenes Tehniskā augstskola]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[holesterīns|holesterīna]] un [[taukskābe]]s [[metabolisms]] organismā
| apbalvojumi = [[1964]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes = 
}}

'''Sīmenss''' ir [[elektrovadītspēja]]s SI mērvienība, kas nosaukta vācu zinātnieka [[Verners fon Sīmenss|Vernera fon Sīmensa]] vārdā.
Strāvas vadītāja vai [[pusvadītājs|pusvadītāja]] elementiem ar elektrisko pretestību R, vadītspēja G tiek definēta kā

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džeimss Neismits
|     vārds_orig = ''James Naismith''
|         attēls = James Naismith with a basketball.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{flaga|Kanāda}} [[Ramsaja]], [[Ontārio]], [[Kanāda]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{flaga|ASV}} [[Lorensa (Kanzasa)|Lorensa]], [[Kanzasa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta = {{flaga|ASV}} [[Kanzasa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas = Basketbola izgudrotājs un treneris
}}
'''Džeimss Neismits''' ({{val|en|James Naismith}}; dzimis {{dat|1861|11|6}} [[Ramsaja|Ramsajā]], [[Kanāda|Kanādā]], miris {{dat|1939|11|28}} [[Lorensa|Lorensā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija sporta skolotājs, ārsts, treneris un [[basketbols|basketbola]] spēles izgudrotājs. 

'''Skrundas viduslaiku pils''' ({{val-de|Scrunden, Schloß Schrunden}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mūra pils mūsdienu [[Skrunda]]s pilsētas teritorijā [[Venta]]s kreisajā krastā. 

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilns bruņojums
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0093058/|title=
Full Metal Jacket (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 3, 2021}}</ref>
| budžets = 16,5–{{ASV dolārs|30}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 116 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1987|6|17|[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]|1987|9|11|Apvienotā Karaliste}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[The Cannon Group, Inc.|Cannon]]''
| studija = * ''[[Natant]]''
* ''[[Harrier Films]]''
| operators = [[Daglass Milsoms]]
| oriģinālnos = ''Full Metal Jacket''
| mūzika = [[Ebigeila Mīda]]
| aktieri = * [[Metjū Modains]]
* [[Adams Boldvins]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Lī Ērmijs]]
* [[Dorians Hervuds]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Kevins Meidžors Hauards]]
* [[Eds O'Ross]]
| scenārijs = * Stenlijs Kubriks
* Maikls Hers
* Gustavs Hesfords
| producents = Stenlijs Kubriks
| režisors = [[Stenlijs Kubriks]]
| žanrs = kara filma, drāma
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls = Full Metal Jacket poster.jpg
| imdb = 
}}'''"Pilns bruņojums"''' ({{Val|en|Full Metal Jacket}}) ir 1987. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kara filma|kara]] [[drāma]]s filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Stenlijs Kubriks]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Metjū Modains]], [[Lī Ērmijs]], [[Vinsents D'Onofrio]] un [[Adams Boldvins]]. Filmā ir balstīta uz Gustava Hesforda 1979. gada noveles "''The Short-Timers''".

{{Valsts armijas infokaste
|country                     =
|name                        = Polijas bruņotie spēki
|native_name                 = ''Siły Zbrojne Rzeczypospolitej Polskiej''
|image                       = 
|caption                     = Polijas armijas karogs
|image2                      = 
|caption2                    = 
|founded                     = 1918
|current_form                = {{dat|1990|1|1}}
|disbanded                   = 
|branches                    = [[File:Flag of the Polish Land Forces.svg|25px|Flag of the Polish Land Forces]] [[Polijas Sauszemes spēki]]<br />
[[File:PL air force flag IIIRP.svg|25px|PL air force flag IIIRP]] [[Polijas Gaisa spēki]]<br />
[[File:PL navy flag IIIRP.svg|25px|PL navy flag IIIRP]] [[Polijas Jūras spēki]]<br />[[File:PL special forces flag IIIRP.svg|25px|PL special forces flag IIIRP]] [[Polijas speciālie spēki]]<br />[[File:PL territorial defence force flag IIIRP.svg|25px|PL territorial defence force flag IIIRP]] [[Polijas teritoriālās aizsardzības spēki]]
|headquarters                = [[Varšava]]
|flying_hours                = 
<!-- Bruņoto spēku vadība -->
|commander-in-chief          = [[File:Flag of the President of Poland.svg|25px|Flag of the President of Poland]] [[Andžejs Duda]]
|commander-in-chief_title    = [[Polijas prezidentu uzskaitījums|Augstākais virspavēlnieks]]
|minister                    = [[File:POL Flaga MON.svg|25px|Flag of the Polish Minister of National Defence]][[Vladislavs Kosiņjaks-Kamišs]]
|minister_title              = Aizsardzības ministrs
|commander                   = [[File:Flaga Szefa Sztabu Generalnego Wojska Polskiego.svg|25px|Flaga Szefa Sztabu Generalnego Wojska Polskiego]] [[Ģenerālis]] [[Vjeslavs Kukula]]
|commander_title             = [[Ģenerālštāba priekšnieks]]
<!-- Personālsastāvs -->
|age                         = no 18 gadiem
|conscription                = nav
|manpower_data               =
|manpower_age                =
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 202 100 (2023)<ref>https://twitter.com/mblaszczak/status/1699675923967053976</ref>
|ranked                      = 
|reserve                     = ~350 000 (2023, Teritoriālās aizsardzības spēki)<ref>https://twitter.com/mblaszczak/status/1605112692133462016</ref>
|deployed                    = 20 000+NATO (2023)<ref>IISS (2020). The Military Balance 2020. Routledge. ISBN 978-0367466398.</ref>
|amount                      = 	159 miljardi [[PLN]] 
|percent_GDP                 = 	4.67% (2024)<ref> "Republic of Poland: GDP Current Prices". International Monetary Fund. Retrieved 30 December 2023.</ref>
|domestic_suppliers          = 	[[Polish Defence Holding]]<br>[[WZM S.A.]]<br>HSW S.A.<br>OBRUM<br>Tarnów Mechanical Works S.A.
|foreign_suppliers           = [[File:Flag of Europe.svg|25px|Flag of European Union|alt=Circle of 12 gold stars on a blue background]] [[ES]]<br />{{flag|ASV}}<br />{{flag|Dienvidkoreja}}<br />{{flag|Norvēģija}}
|imports                     =
|exports                     =
<!-- Related aricles -->
|history                     = [[Kari Polijas vēsturē]]
|ranks                       =
}}
'''Polijas Republikas bruņotie spēki''' ([[Poļu valoda|poļu]]: ''Siły Zbrojne Rzeczypospolitej Polskiej'') ir [[Polija]]s armija, kas ir paredzēta valsts brīvības, demokrātijas, neatkarības un teritoriālās integritātes aizsardzībai.

{{Infobox Anatomija |
  Name         = Pakauša kauls |
  Latin        = Os occipitale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray129.png |
  Caption      = Pakauša kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

Minerāla [[kvarcs|kvarca]] paveidi.
{{Commonscat|Quartz}}

'''Ģipšdolomīts''' ir [[nogulumiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[Dolomīts|dolomīta]] un [[Ģipsis|ģipša]], kur dominē dolomīts. Ģipšdolomīts veidojas, [[hidratācija|hidratējoties]] [[anhidrītdolomīti]]em. Tāpat tas var izveidoties, vienlaicīgi nogulsnējoties dolomītam un ģipsim vai arī dolomīta nogulumiem sekundāri pārģipšojoties.<ref>Геологический словарь, Том первый: Гипсо-доломит. Москва, Недра. 1978; 169. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] ģipšdolomīts ir sastopams [[Augšdevons|augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos, kas veidojušies jūras [[Regresija (ģeoloģija)|regresijas]] fāzē. Tas var kļūt arī par saistvielu jeb dabisko [[Cements|cementu]] [[smilšakmeņi]]em.

{{infokaste+}}
[[File:Judea Judas Makk.PNG|right|thumb|300px|[[Jūdeja]] Makabeja valdīšanas laikā]]
'''Jūda Makabejs''' ({{val-he|יהודה המכבי}} miris 161. gadā p.m.ē) bija [[Matatijs|Matatija]] trešais dēls. Viņš ir vadījis [[ebreji|ebreju]] sacelšanos pret [[Antiohs IV Epifans|Antiohu VI Epifanu]]. Makabejs ir ebreju varonis, jo drošsirdīgi cīnījās un aizstāvēja [[jūdaisms|jūdaisma]] ticību.

{{Vikikrātuves kategorija|Russian nationalism|Krievu nacionālisms}}

[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Silvija Ģibiete
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Tulkošana|tulkotāja]]<br />literāte
|rakstīšanas valoda = 
|        periods = 
|        dzimums = S
|    apbalvojumi = 
}}
'''Silvija Ģibiete''' (dzimusi '''Čaibele''' 1946. gada 29. janvārī [[Rīga|Rīgā]]) ir vācu valodas [[Tulkošana|tulkotāja]], literāte, [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2008. gada).

{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   = 
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    = 
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]] 
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            = 
|tilta tips           = 
|materiāli            = 
|posmu skaits         = 
|balstu skaits        = 
|posma garums         = 
|garums               =116 m 
|platums              = 
|augstums             = 
|maksimālā slodze     = 
|klīrenss             = 
|transporta plūsma    = 
|pamatakmens          = 
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  = 
|nākamais tilts       = 
|sabruka              = 
|tika nojaukts        = 
|izmaksas             = 
|koordinātas          = 
}}

{{Valsts amatpersonas infokaste 
| vārds               =Josips Jelačičs
| vārds_orģ           =Josip grof Jelačić Bužimski
| attēls              =Ivan Zasche, Portret bana Josipa Jelacica.jpg
| apraksts            =Josips Jelačičs
| amats               =[[Horvātijas bans]]
| term_sākums         ={{Dat|1848|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1859|||N}}
| priekštecis2        =[[Jurajs Hauliks]]
| pēctecis2           =[[Johans Baptists Koronini-Kronbergs]]
| dzim_dati           ={{Dat|1801|10|16|N}}
| dzim_vieta          =[[Ungārijas Karaliste]], [[Petrovaradina]] (Tagad {{SRB}})
| mir_dati            ={{Dat|1859|05|20|N}} 
| mir_vieta           =[[Horvātijas Karaliste]], [[Zagreba]] (Tagad {{CRO}}
| tautība             =[[horvāts]]
| partija             =
| dzīvesb             =Grāfiene Sofija Jelačiča
| alma_mater          =[[Terēzes militārā akadēmija]]
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}
{{infokaste+}}

{{Fotoaparāta infokaste
| camera_name = Olympus 35RC
| image_name  = Olympus 35 RC img 1850.jpg
| type        = 35&nbsp;mm tālmēra
| lens_mount  = fiksēts objektīvs
| focus       = manuāls
| exposure    = automātisks
| flash       = ''Hot shoe''
| frame-rate  = Manuāla kadru pārtīšana.
| dimensions  = 110 x 70 x 50 mm
}}

{{ezera infokaste
|ezers=Bārli ezers
|attēls=Crossing_Lake_Barlee.jpg
|paraksts=Pētnieki šķērso Bārlija ezeru, 1923. gads
|karte = Lake_Barlee.jpg
|kartes_paraksts = Bārli ezers no kosmosa
|map = Austrālija
| plat_d=29 | plat_m=9 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=119 | gar_m=31 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=līdz 1450
|garums=100
|platums=80
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=382
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Bārli ezers''' ({{val|en|Lake Barlee}}) ir periodiski izžūstošs [[sālsezers]] [[Austrālija]]s rietumu daļā, [[Rietumaustrālija]]s štatā.

[[File:Sopska salata.jpg|250px|thumb|Šopu salāti Bulgārijā]]
'''Šopu salāti''' jeb '''Bulgārijas salāti'''<ref>[http://www.gustos.ro/retete-traditionale/bulgaria/salata-bulgareasca-1.html Salata bulgareasca]</ref> ([[bulgāru valoda|bulgāru]], [[maķedoniešu valoda|maķedoniešu]] un [[serbu valoda|serbu]]: ''Шопска салата''; [[bosniešu valoda|bosniešu]] un [[horvātu valoda|horvātu]]: ''Šopska salata''; {{val|ro|Salata bulgărească}}; {{val|cs|Šopský salát}}; {{val|sq|Salat Shope}}; {{val|hu|Sopszka saláta}}) ir tradicionāli [[Bulgārija]]s aukstie [[Salāti (ēdiens)|salāti]], kas ir populāri Balkānos un Centrāleiropā.<ref>[http://books.google.bg/books?id=1Dz0srxxDFoC&pg=PA101&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=GYtiUaXzKcbUPPXvgcAE&redir_esc=y#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Culinary Cultures of Europe: Identity Diversity And Dialogue], Stephen Mennell, Darra J. Goldstein, Kathrin Merkle, Fabio Parasecoli, Council of Europe, 2005, {{ISBN|9287157448}}, p. 101.</ref><ref>[http://books.google.bg/books?id=NTo6c_PJWRgC&pg=RA3-PA67&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=wItiUeq5FYLCO6H8geAF&ved=0CF4Q6AEwCA#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Food Cultures of the World Encyclopedia], Ken Albala, ABC-CLIO, 2011, {{ISBN|0313376263}}, p. 67.</ref> Tie tiek gatavoti no [[tomāti]]em, [[gurķi]]em, [[sīpoli]]em vai [[sīpolloki]]em, svaigiem vai ceptiem [[Capsicum|pipariem]], tradicionāla balta sālītā [[aitas siers|aitas siera]] un [[pētersīļi]]em.<ref>[http://books.google.bg/books?id=11enkZ2weg4C&pg=PA11&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=gIxiUdOaJ4LgOsazgTA&ved=0CEgQ6AEwBA#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Simple Treasures in Bulgaria], Martin Miller-Yianni, Martin Miller-Yianni, 2008, p. 11.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://balkan-cuisine.com/2011/06/shopska-salad.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|04|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015124314/http://balkan-cuisine.com/2011/06/shopska-salad.html# |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>

[[Kategorija:Komiķi]]
[[Kategorija:Francijas cilvēki|Komiķi]]

'''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|dzejnieku|Lencs|Lencs}}

'''Kanjons''' ({{val|es|cañon}}, {{val|en|canyon}}) ir dziļa [[ieleja]] ar stāvām malām, kuru visbiežāk [[erozija]]s procesā izveidojusi kāda [[ūdens]] straume.<ref name="natgeo"/> Nereti kanjonus veido upes, kurām ir tendence izgrauzties cauri mīkstākiem [[ieži]]em, un vietās, kur šādu iežu ir vairums, visbiežāk veidojas kanjoni.<ref name="nature">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mountainnature.com/Geology/Canyons.htm |title=Kanjonu veidošanās |access-date={{dat|2015|07|02||bez}} |archive-date={{dat|2001|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20010425195318/http://www.mountainnature.com/Geology/Canyons.htm }}</ref> Par kanjonu var saukt arī ieleju starp divām kalnu virsotnēm, piemēram, [[Himalaji|Himalajos]], [[Alpi|Alpos]] vai [[Andi|Andos]]. Šādi kalnu kanjoni ir, piemēram, [[Josemitu nacionālais parks|Josemitu nacionālajā parkā]]<ref>[http://www.nps.gov/yose/planyourvisit/trailheads.htm Josemitas nacionālā parka apskates objekti]</ref> un [[Provo kanjons|Provo kanjonā]] [[Jūta|Jūtā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.provocanyon.us/index.html |title=Provo kanjona informācija |access-date={{dat|2015|07|02||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151022173119/http://www.provocanyon.us/index.html }}</ref> Kalnu kanjonus, kuros var iekļūt tikai no viena gala, sauc par bokskanjoniem (''box canyon''); ir arī slotkanjoni (''slot canyon''), kas ir ļoti šauri un kam bieži ir ļoti gludas sienas, un upju vai okeāna straumju izgrauzti kanjoni.<ref name="natgeo">[http://science.nationalgeographic.com/science/earth/surface-of-the-earth/canyons-article/ Kanjonu tipi un raksturojums, nationalgeographic.com]</ref>

[[Kategorija:Zvaigznes]]
[[Kategorija:Citplanētas]]

{{Commonscat|Terminology}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stattnett SF''
| native_name      = 
| logo             = Statnett,_logo.gif 
| logo_size        = 
| logo_caption     = 
| image            = 
| image_size       = 
| image_caption    = 
| type             = 
| traded_as        = 
| genre            = 
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 
| founder          = 
| defunct          = 
| location_city    = 
| location_country = 
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = 
| products         = 
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = 
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = www.statnett.no
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
'''''Statnett''''' ir [[Norvēģija]]s enerģētikas uzņēmums, kurā strādā aptuveni 850 darbinieku. Apgrozījums 2010. gadā bija 7,25 miljardi [[Norvēģijas krona|Norvēģijas kronu]] (929 miljoni eiro, pamatojoties uz 2010. gada 31. decembra datiem). Valsts uzņēmuma galvenā mītne atrodas [[Oslo|Oslo,]] un tas ir Norvēģijas elektrotīkla operators. Uzņēmums atrodas Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas pārziņā.

{{infokaste+}}
'''1755. gada Lisabonas zemestrīce''', pazīstama arī kā '''Lielā Lisabonas zemestrīce''', notika 1. novembrī ap plkst. 9.40 pēc vietējā laika. Zemestrīce kopā ar tai sekojošajiem ugunsgrēkiem un cunami gandrīz pilnībā iznīcināja [[Lisabona]]s pilsētu un tās apkārtējo reģionu.

{{cita nozīme|pilsētu Krievijā|pilsētu ASV|Sentpītersbērga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanktpēterburga
 | native_name              = ''Санкт-Петербург''
 | settlement_type          = 
 | other_name               = 
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = {{Photomontage
 | photo1a      = Winter Palace Panorama 3.jpg{{!}}The Winter Palace
 | photo2a      = Palace Bridge SPB (img2).jpg{{!}}Palace Bridge
 | photo2b      = Peter & Paul fortress in SPB 03.jpg{{!}}Peter and Paul Cathedral
 | photo3a      = Saint Isaacs cathedral Southern facade.jpg{{!}}Saint Isaac's Cathedral
 | photo3b      = Western Military District buildings Saint Petersburg arch.jpg{{!}}The General Staff Building
 | photo4a      = Spb 06-2017 img01 Spit of Vasilievsky Island.jpg{{!}}Spit of Vasilievsky Island and the Neva
 | color        = white
 | color_border = white
 | position     = center
 | spacing      = 2
 | size         = 266
}}
 | imagesize                = 
 | image_caption            = '''''No augšas uz leju, no kreisās uz labo:''''' [[Ziemas pils]]; Pils tilts; Pētera un Pāvila cietoksnis; [[Svētā Izaka katedrāle]]; Vispārējā personāla ēka; Vasiļjevska salas un [[Ņeva]]s iesma
 | image_flag               = Flag of Saint Petersburg.svg
 | image_seal               = 
 | image_shield             = Coat of Arms of Saint Petersburg (2003).svg
 | pushpin_map              = Krievija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 59 | latm  = 57 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 30 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Krievija}}'''
 | subdivision_type1        = Federācijas subjekts
 | subdivision_name1        = Federālas nozīmes pilsēta
 | subdivision_type2        = Federālais apgabals
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļrietumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type3        = 
 | subdivision_name3        = 
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1703]]. gadā
 | established_title2       = 
 | established_date2        = 
 | founder                  = 
 | named_for                = 
 | seat_type                = Citi<br />nosaukumi
 | seat                     = {{ubl|Petrograda {{small|(''Петроград''; 1914—1924)}}|
Ļeņingrada {{small|(''Ленинград''; 1924—1991)}}|
''Peterburi'' (igauņu)|
''Pietari'' (somu)|
''Pēterpils'' (latviešu)}}
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_total_km2           = 1439
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 4848700
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi = 
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density       = 
 | population_density_rank  = 
 | timezone                 = [[MSD]]
 | utc_offset               = +4
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | area_code                = 
 | website                  = 
 | footnotes                = 
}}
'''Sanktpēterburga''' ({{val|ru|Санкт-Петербург}}) ir pilsēta [[Krievija|Krievijas Federācijā]], tās [[Eiropa]]s daļas ziemeļrietumos pie [[Ņeva]]s ietekas [[Baltijas jūra]]s [[Somu līcis|Somu līcī]]. Federālā apgabala un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabala]] centrs. Otra lielākā (aiz [[Maskava]]s) Krievijas pilsēta. Liels rūpniecības, kultūras un tūrisma centrs.

{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH<sub>2</sub>=C=CH<sub>2</sub>
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=-34&nbsp;°C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH<sub>2</sub>=C=CH<sub>2</sub>) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Truisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''truisms'', no ''true'' "patiess", "pareizs") ir vispārzināma, nodeldēta doma, kā arī vispārzināms, nodeldēts izteikums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/truisms:1|title=truisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-27}}</ref>

s ''SN 1604'' atlikums mākslīgās krāsās]]
{{cita nozīme|zvaigznes eksploziju|konkursu|Supernova (konkurss)}}
'''Pārnova''' jeb '''supernova''' ir [[zvaigzne]]s eksplozija. Eksplozija parasti ir ļoti spoža un izsauc starojuma zibsni, kas bieži līdzinās veselas [[galaktika]]s kopējam spožumam. Šāda eksplozija norisinās no dažām nedēļām līdz pat dažiem mēnešiem. Šajā īsajā laika periodā pārnova var izstarot tik daudz [[enerģija]]s, cik [[Saule]] neizstaro visas savas dzīves laikā.<ref>{{Laikraksta atsauce | last=Giacobbe | first=F. W. | title=How a Type II Supernova Explodes | journal=Electronic Journal of Theoretical Physics | year=2005 | volume=2 | issue=6 | pages=30–38 | url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2005EJTP....2f..30G | accessdate = 2007-08-03}}</ref> Sprādziena brīdī no zvaigznes tiek izsviesta daļa vai pat visa [[viela]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | date =2006-07-27 | url = http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/objects/snrs/snrstext.html | title = Introduction to Supernova Remnants | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Goddard Space Flight Center]] | accessdate = 2006-09-07}}</ref> ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz desmito daļu no [[gaismas ātrums|gaismas ātruma]], tādā veidā izraisot [[triecienvilnis|triecienvilni]],<ref>{{Laikraksta atsauce | author=Schawinski, K. Justham, S.; Wolf, C.; Podsiadlowski, P.; Sullivan, M.; Steenbrugge, K. C.; Bell, T.; Röser, H.-J.; Walker, E. S.; Astier, P.; Balam, D.; Balland, C.; Carlberg, R.; Conley, A.; Fouchez, D.; Guy, J.; Hardin, D.; Hook, I.; Howell, D. A.; Pain, R.; Perrett, K.; Pritchet, C.; Regnault, N.; Yi, S. K. | title=Supernova Shock Breakout from a Red Supergiant | journal=Science Express | year=2008  | doi= 10.1126/science.1160456 | pmid=18556514 | volume=321 | pages=223}}</ref> kas izplatās [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu vidē]]. Šis triecienvilnis izveido gāzu un putekļu apvalku, ko sauc par [[pārnovas atlikums|pārnovas atlikumu]].

{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Burundi pilsoņu karš
| partof            = 
| image             = 
| caption           = Burundijas bēgļi 1993. gadā
| date              = 1993. gada 21. oktobris — 2005. gada augusts
| place             =  [[Burundija]]
| casus             = 
| territory         = 
| result            = Miera līgums un politiskās reformas 2005. gadā
| combatant1        = [[Hutu]] grupējumi
| combatant2        = [[Tutsi]] grupējumi
| commander1        = 
| commander2        = 
| casualties1       = 
| casualties2       = 
| casualties3       = 300 000 nogalināti
}}

dienestā (9. gadsimts)]]
{{cita nozīme|pirātiem|seriālu|Vikingi (seriāls)}}
'''Vikingi''' bija jūrasbraucēju cilšu grupa, kuru sākotnējā izcelsme saistīta ar [[Skandināvija|Skandināviju]]. Laika posmā no 8. līdz 11. gadsimtam aktīvi siroja, nodarbojās ar [[pirātisms|pirātismu]], tirgojās ar citām Eiropas tautām un apmetās uz dzīvi jaunatklātās zemēs. Historiogrāfijā šie četri gadsimti tiek saukti par [[vikingu laiki]]em.

[[Kategorija:Putni]]

{{Valsts amatpersonas infokaste 
| vārds               = Andris Grūtups
| attēls              = 
| att_izm             = 
| amats               = [[Latvijas Republikas Augstākā Padome|LR Augstākās Padomes deputāts]]
| term_sākums         = 1990
| term_beigas         = 1993
| prezidents          = 
| premjers            = 
| dzim_dati           = {{dat|1949|5|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Dobele|td=Latvija}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2014|06|15|1949|05|05}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| partija             = [[PSKP]]
| dzīvesb             =
| alma_mater          = [[Latvijas Valsts Universitāte|LVU]]
| profesija           = [[jurisprudence|jurists]] 
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

'''Origami''' ({{val-ja|折り紙}}, ''orikami'' — ‘papīra locīšana’) ir [[māksla]]s veids, kurā no [[papīrs|papīra]] tiek izlocīti dažādi priekšmeti. Parasti tiek izmantotas kvadrātiskas papīra loksnes. Mērķis ir iegūt [[estētika|estētiski]] skaistas figūras. Origami radās 17. gadsimtā [[Japāna|Japānā]], ārpus Japānas popularitāti ieguva 19. gadsimta vidū. Tiklīdz vairs nenotiek tikai papīra locīšana, bet arī tā griešana, tad tas ir [[kirigami]]. Iespējams, vislabāk zināmais origami modelis ir papīra dzērve. 

{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums = 
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = 
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas = 
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP = 
|                IKP_PPP_gads = 
|               IKP_PPP_rangs = 
|          IKP_PPP_per_capita = 
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = <font color=#009900>augsts</font>
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = <font color="#009900">zems</font>
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona = 
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = 
|              utc_offset_DST = 
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes = 
}}

{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Pirmsjāņu vikitikšanās
| datums     = {{dat|2017|6|21}}
| laiks      = 18.30—21.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Kārtējā sanāksme
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|silraks}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
}}

{{citas nozīmes|kalnu|Stols|Stols}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Stols/Hohštūls
| Photo                = Lake_Bled_view_(3).jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Stols no [[Bledas ezers|Bledas ezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt = 
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.433889 |latNS=N
| longd=14.173889 |longEW=E
| Augstums         = 2236
| Relatīvais_augstums  = 1021
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}<br>{{SLO}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}

{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2532''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2532''
| Attēls                 = 
| Attēla_izmērs          = 
| Att_virsraksts         = 
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki|Gaisa kosmiskie spēki]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|11|30|SK}} 02:27 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2530]]'', ''[[Kosmos-2531]]''
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 
| Beigu_gads             = 
| Beigu_datums           = 
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = 
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 82,5°
| Periods                = 
| Apoapsīda              = ~ 1500 km
| Periapsīda             = 
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2531]]''
| KA_nāk                 = 
}}
'''''Kosmos-2532''''' (''Космос-2532'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā tika palaists 2018. gada novembrī.
Domājams, kosmiskais aparāts ir ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas pavadonis.<ref name="russianspaceweb" /> 

[[Kategorija:Folklora]]
[[Kategorija:Mitoloģija]]
[[Kategorija:Bērnu literatūra]]
[[Kategorija:Kino]]
[[Kategorija:Pasakas]]
[[Kategorija:Fantastika]]

[[Kategorija:Vija]]

[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:ASV sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:ASV vieglatlēti| Vieglatlētes]]

{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Ungārijas Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Magyar Állami Operaház''
| attēls           = Hungarian_State_Opera_House(PDXdj).jpg
| attēla izmērs    = 
| paraksts         = 
| adrese           = 
| vieta            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| karte            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| kartes_paraksts  = 
| karte_alt        = 
| kartes_izmērs    = 
| reljefa_karte    = 
| plat_d = 47.502808 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.058189 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Miklošs Ibls]]
| dibināšanas gads = 
| slēgšanas gads   = 
| direktors        = 
| operas vadītājs  = 
| baleta vadītājs  = 
| režisors         = 
| diriģents        = 
| lielā zāle       = 1300 
| mazā zāle        = 
| kamerzāle        = 
| zāle1            = 
| zāle1_vietas     = 
| zāle2            = 
| zāle2_vietas     = 
| zāle3            = 
| zāle3_vietas     = 
| mājas lapa       = {{URL|https://www.opera.hu/}}
}}
<mapframe text="Neizīdles ezers" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q36833"
}
</mapframe>
'''Ungārijas Valsts opera''' ({{val|hu|Magyar Állami Operaház}}) ir operteātris [[Ungārija]]s galvspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], [[Andrāši prospekts|Andrāši prospektā]].

{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = 
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

'''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana. 

{{mazais burts}}
'''rel-nofollow''' ir elementārs [[mikroformāti|mikroformāts]], kas radīts ar mērķi novērst 3. puses satura spamu, piemēram, [[komentāru spams|komentāru spamu]]. 

[[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''3DES''', '''TDES''' ({{val-en|Triple Data Encryption Standard}}) jeb '''TDEA''' ({{val-en|Triple Data Encryption Algorithm}}) ir [[simetriskā atslēgšifrēšana|simetriskās atslēgšifrēšanas]] šifrs, kas darbina [[DES]] šifru trīs reizes uz katru datu bloku.

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pieci viegli gabali
| operators = 
| attēls = Five easy pieces.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = drāma
| režisors = [[Bobs Rafelsons]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Kārena Bleka]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Five Easy Pieces''
| studija = ''BBS Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|9|12}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,1 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Five-Easy-Pieces|title=Five Easy Pieces (1970) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|07|14}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Pieci viegli gabali"''' ({{Val|en|Five Easy Pieces}}) ir 1970. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Bobs Rafelsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]] un [[Kārena Bleka]].

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rubenes pagasts
| karte             = Rubenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Rubenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Rubenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rubenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2           = [[Rubeņi (Rubenes pagasts)|Rubeņi]]
| platība           = 182,2
| iedzīvotāji       = 1167<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1167 / 182.2 round 1}}
| izveidots         = 1866
| mājaslapa         = www.rubene.lv
}}

[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Zolitūde]]
[[Kategorija:Zolitūde]]

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>OH
|molmasa=76,09 
|blīvums=1060 
|kušanas temperatūra=-28&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=210-212&nbsp;°C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

[[Kategorija:Okeāni]]

'''Iecavas draudzes novads''' jeb '''Iecavas ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=19 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Eckau}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Bauskas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Bauske''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Bauskas apriņķis|Bauskas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

[[Kategorija:Sabiedrība pēc valsts]]
[[Kategorija:Urugvaja]]

'''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO<sub>2</sub>. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description = Viesītes Kultūras nams
| source      = {{own}}
| date        = 
| author      = [[User:Aleksandrs Timofejevs|Aleksandrs Timofejevs]]
| permission  = 
| other_versions = 
}}
== {{int:license-header}} ==
{{CC-0}}
{{FoP-Latvia}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Abrahams Ortēlijs
|     vārds_orig = ''Abraham Ortelius''
|         attēls = Abraham Ortelius by Peter Paul Rubens.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = Ortēlijs [[Pīters Pauls Rubenss|Rubensa]] gleznā
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1527
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Antverpene]], [[Hābsburgi|Hābsburgu]] [[Septiņpadsmit provinces]]<br />({{BEL}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1598
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Antverpene]], [[Spānija|Spāņu]] [[Dienvidnīderlande]]<br />({{BEL}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = ģeogrāfs un kartogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

[[Kategorija:Farmakologi]]

{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lāpstiņa |
  Latin        = Scapula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray204.png |
  Caption      = Lāpstiņu novietojums uz [[krūškurvis|krūškurvja]]|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Lāpstiņa''' ({{val|la|scapula}}) ir [[augšējā ekstremitāte|augšējās ekstremitātes]] [[plecu josla]]s [[kauls]], kas savieno [[augšdelma kauls|augšdelma kaulu]] ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]]. Lāpstiņa atrodas laterāli no [[mugurkauls|mugurkaula]] un piekļaujas [[krūškurvis|krūškurvja]] ārējai virsmai no mugurpuses (2.-7. [[riba]]i). Tai ir trīsstūra forma un kopā ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]] veido nenoslēgtu kaulu gredzenu.

{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Fraternitas Rigensis
|             vapenis = 
|  dibināšanas datums = 1823
|   dibināšanas vieta = [[Tartu|Tērbata]]
|              krāsas = zils-sarkans-balts
|              devīze = Leiden oder Triumphieren,<br />Ambos oder Hammer sein
|                  cq = Bīskapa iela 5, Rīga (1929-1931)<br /> Dzirnavu iela 25 Rīga (1932-1939).
}}

{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{ezera infokaste|ezers=Iņerka|attēls=|paraksts=|karte=|kartes_paraksts= |map=Krievija#Mordvija |plat_d=54|plat_m=03|plat_s=48|plat_NS=N |gar_d=45|gar_m=53|gar_s=10|gar_EW=E|vieta={{RUS}}|platība=0,442|garums=3 |Vid_dziļums=7|Max_dziļums=12|tilpums=|platums=0,2 |augstums_vjl=100|izteka= |baseins=|valstis=[[Krievija]]|salas=|pilsētas=}}
'''Iņerka''' ({{val|ru|Инерка}}), arī '''Ineerjke''' ({{val|myv|Ине эрьке}}), ir ezers [[Krievija|Krievijā]], [[Mordvija|Mordvijā]], [[Sura]]s upes ielejā 17 kilometrus no Bolšije Berezņiku ciema. Tulkojumā no [[erzju valoda]]s tā nosaukums nozīmē "Lielezers" ("''ine''" — liels, "''erjke''" — ezers).<ref name=":0">''Всё о Мордовии: Энциклопедический справочник'' / сост. Н. С. Крутов, Е. М. Голубчик, С. С. Маркова. — Саранск: Мордов. кн. изд-во, 2005. — С. 98. — 840 с. — ISBN 5-7595-1662-0.</ref>

[[Kategorija:Basketbols| ]]
[[Kategorija:Portāli]]

[[Kategorija:Paradoksi]]
[[Kategorija:Matemātika|Paradoksi]]

[[Kategorija:Fizikāli lielumi]]
[[Kategorija:Termodinamika]]

[[Kategorija:Kartogrāfija]]
[[Kategorija:Navigācija]]

{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Spridzināšana Minskas metro
| attēls            = Cordon Minsk blast.jpg
| attēla_apraksts   = 
| vieta             = {{vieta|Baltkrievija|Minska|"Oktjabrjskaja"|3s=Oktjabrjskaja (Minskas metro)}}
| karte             = Minska
| latd  = 53 | latm  = 54 | lats  =  6.84 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 41.04 | longEW = E
| datums            = {{dat|2011|4|11|N|bez}}
| laiks             = 17.56
| laika_josla       = [[UTC+3]]
| veids             = 
| bojā_gājušie      = 15<ref name="autogenerated1">{{cite web|url=http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html|title=В Беларуси умерла еще одна жертва теракта|publisher=podrobnosti.ua|date=25 April 2011|accessdate=25 April 2011|archive-date={{dat|2012|10|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121015033246/http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html}}</ref>
| ievainotie        = 204<ref name="autogenerated1"/><ref name="bbccount">{{cite web |url=http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |title=Belarusians struggle to explain metro station blast |publisher=bbc |date=12 April 2011 |accessdate=13 April 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110415095929/http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |archivedate={{dat|2011|04|15||bez}} |deadurl=no }}</ref>
| izraisītāji       = 
| izraisītājs       = Dmitrijs Konovalovs, Vlads Kovaļovs
| aizdomās_turētie  = 
| aizdomās_turētais = 
| ieroči            = 
| dalībnieku_skaits = 
| dalībnieks        = 
| aizstāvji         = 
| aizstāvis         = 
}}
'''Spridzināšana Minskas metro''' notika {{dat|2011|4|11||bez}}, kurā gāja bojā vismaz 15 cilvēki un tika ievainoti vairāk nekā 200 cilvēki.<ref>{{cite news|title=Dead, wounded in Minsk metro blast - emergencies ministry|url=http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html|agency=[[RIA Novosti]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011|archive-date={{dat|2011|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110413172102/http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html}}</ref> Sprādziens notika plkst. 17.55 pēc vietējā laika "Oktjabrjskaja" stacijā [[Minskas metro]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]].<ref>{{cite news|title=Eleven dead in Minsk metro blast|url=http://rianovosti.com/exsoviet/20110411/163478204.html|publisher=[[RT (TV network)|RT]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011}}</ref>

'''Kārta''' ({{val|la|ordo}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Kārta ir nākamā vienība aiz [[Klase (bioloģija)|klases]]. To izmanto tikai [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klasifikācijā; [[augi|augu]] klasificēšanā tiek izmantota [[Rinda (botānika)|rinda]]. Kārtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[apakškārta]]s un [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].

'''Zemes kodols''' ir ļoti blīvs – 13 g/cm<sup>3</sup> un pēc pašreizējiem priekšstatiem to veido [[dzelzs]] un [[niķelis]]. Dzelzs un niķelis ar šādu blīvumu var veidoties tikai ļoti liela spiediena ietekmē.<ref>Strautnieks, I. 2005. Zemes iekšējā uzbūve: lekcija. Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte, Rīga, Latvijas Universitāte</ref> Temperatūra iekšējā kodolā var sasniegt 5430&nbsp;°C, kas līdzinās temperatūrai uz [[Saule]]s.
{{Zemes iekšējā uzbūve}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Škeņeva
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| area_total_km2 = 
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64240&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 127
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 21
| longs = 47
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4647 Veremi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Emānuels Svēdenborgs
|     vārds_orig = ''Emanuel Swedenborg''
|         attēls = Emanuel Swedenborg, 1688-1772, ämbetsman (Per Krafft d.ä.) - Nationalmuseum - 15710.tif
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1688
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1772
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = zinātnieks, mistiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neiecietība
| operators = 
| attēls = Intolerance (film).jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = Deivids Vorks Grifits
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Vera Luisa]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Meja Mārča]]
* [[Roberts Harons]]
* [[Konstance Talmadža]]
* [[Liliana Giša]]
* [[Džozefīne Krovela]]
* [[Mārdžerija Vilsone]]
* [[Frenks Benets]]
* [[Elmers Kliftons]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Alfreds Pedžets]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Intolerance''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''Triangle Distributing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1916|9|5}}
| ilgums = 210 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]]
| budžets = {{ASV dolārs|385,907}}
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Neiecietība"''' ({{Val|en|Intolerance}}) ir 1916. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]].

{{Catmore|Portāls:Meteoroloģija}}

{{Commonscat|Students}}

'''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

'''Hromatīns''' ir no [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un ar to saistītām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] veidoti pavedieni, kas veido [[hromosoma]]s. [[Eikariots|Eikariotu šūnās]] tas atrodas [[šūnas kodols|šūnas kodolā]], bet [[Prokariots|prokariotos]] tas ir [[nukleoīds|nukleoīdos]]. Hromatīnu var redzēt tikai tad, kad šūna dalās.

{{cita nozīme|vieglatlētu|angļu 17. gadsimta dramturgu|Bens Džonsons (literāts)}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Bens Džonsons
 |          attēls = 
 |         att_izm = 
 |        paraksts = 
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = Bendžamins Sinklērs Džonsons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|12|30}}
 |         dz_viet = [[Falmota]], {{JAM}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{CAN}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
 |           olimp = 
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
 |             PR1 = 
 |           PR1_d = 
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
 |             PR4 = 
 |           PR4_d = 
 |             PR5 = 
 |           PR5_d = 
 |         dzimums = 
 |       atjaunots = 
 |   rādīt_medaļas = 
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
}}
'''Bendžamins Sinklērs Džonsons''' ({{val|en|Benjamin Sinclair "Ben" Johnson}}; dzimis {{dat|1961|12|30}} [[Falmota|Falmotā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijušais jamaikiešu izcelsmes [[Kanāda]]s [[vieglatlēts]], startējis sprinta distancēs. B. Džonsons uz Kanādu emigrēja 1976. gadā. Viņš bija viens no vadošajiem sprinteriem 1980. gados, kad izcīnīja 2 bronzas medaļas Olimpiskajās spēlēs un zeltu, kas vēlāk viņam tika atņemts par dopinga lietošanu. 1987. gada Pasaules čempionātā un [[1988. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1988. gada Vasaras Olimpiādē]] viņš uzstādīja [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|Pasaules rekordus]], taču tika diskvalificēts par dopinga lietošanu un zaudēja Olimpiskā čempiona titulu un abus rekordus.

'''Nabassaite''' ir sievietes [[orgāns]], kas savieno augli ar [[placenta|placentu]]. Nabas saite ieiet auglī pa nabas gredzenu. Iznēsātam cilvēka auglim nabas saites garums ir ap 50 centimetriem, bet diametrs ap 1 līdz 1,5 centimetriem. Nabassaiti galvenokārt veido irdenie [[saistaudi]], tajā ir viena [[vēna]] un divas [[artērija]]s. Pa nabas saiti no mātes organisma saņem skābekli un barības vielas, kā arī izvada ogļskābo gāzi un vielmaiņas galaproduktus. Pēc bērna piedzimšanas nabas saiti pārgriež un nosien.

{{coord|41|25|12|N|73|16|43|W|region:US-CT_type:event|display=title}}

{{Parka infokaste
| name            = Andričgrada
| alt_name        = Андрићград
| photo           = Вишеградска ћуприја са Андрићградом 2.jpg
| photo_width     = 
| photo_caption   = Andričgrada un Mehmeda pašā Sokoloviča tilts
| photo_alt       = 
| logo            = 
| logo_width      = 
| logo_caption    = 
| logo_alt        = 
| map             = Bosnija un Hercegovina
| map_width       = 
| map_caption     = 
| map_alt         = 
| latd  = 43 | latm  = 47 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 19 | longm = 17 | longs = 39 | longEW = E
| type            = [[filmēšanas laukums]]
| location        = [[Bosnija un Hercegovina]]
| nearest_city    = [[Višegrada]]
| area            = 
| elevation       = 
| created         = 
| planned         = 
| completed       = 2014
| designer        = 
| etymology       = 
| operator        = 
| visitation_num  = 
| visitation_year = 
| visitation_ref  = 
| status          = atvērta
| awards          = 
| open            = 
| camp_sites      = 
| hiking_trails   = 
| other_info      = 
| website         = {{oficiālā tīmekļa vietne|http://www.andricgrad.com/}}
| child           = 
| embedded        = 
}}
'''Andričgrada''' ({{val|sr|Андрићград}}, kas nozīmē "[[Ivo Andričs|Andriča]] pilsēta") ir kinorežisora [[Emirs Kusturica|Emira Kusturicas]] veidota būvprojekta nosaukums [[Višegrada|Višegradā]], [[Serbu Republika|Serbu Republikā]], [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]]. Filmu pilsēta veltīta [[Dienvidslāvija|dienvidslāvu]] romānistam un Nobela prēmijas laureātam [[Ivo Andričs|Ivo Andričam]].

[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Latvijas ezeri pēc pilsētas]]

[[Kategorija:Tisa]]

{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Suleimana kalni
|attēls                 = Mountains_near_Zhob_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Kalni Beludžistānas Žobas apriņķī
| map_type            = Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 30.5 | latNS  = N
| longd = 70.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            = 
|valstis                = {{AFG}}, {{PAK}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = 
|sastāv                 = 
|garums                 = 
|platums                =
|kalns                  = [[Zargunhars]]
|augstums               = 3 578
|pilsētas               = 
|kategorijas            = nē
}}

{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
'''Salīdzināmo uzņēmumu un darījumu metode''' (sastopami nosaukumi '''multiplikatoru metode''', '''salīdzinošā vērtējuma metode''', '''tirgus datu salīdzināšanas metode''') ir otra biežāk izmantotā pieeja uzņēmuma (biznesa) vērtības noteikšanai pēc diskontētās naudas plūsmas metodes.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Corporate Finance Institute |url=https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/valuation/valuation-methods/}}</ref> To izmanto investīciju banku, korporatīvo finanšu nozarēs.

{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

'''Ekocīds''' ir [[noziegums]] pret apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]] jeb cilvēka apkārtējās vides izpostīšana un ekoloģiskā līdzsvara izjaukšana.

{{Izolēts raksts}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ūdens ziloņiem
| attēls                   = Water for Elephants Poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Water for Elephants''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Frānsiss Lorenss]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Ervīns Stofs]]
* [[Endrjū R. Tenenbaums]]
| scenārija autors         = [[Ričards Lagreivenīss]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Hals Holbruks]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Flashpoint Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Ingenious Media]]''
* ''[[Big Screen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|4|22||bez}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-ashes-2008|title=Water for Elephants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = 
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=waterforelephants.htm|title=Water for Elephants (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Ūdens ziloņiem"''' ({{val|en|Water for Elephants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Sāras Gruenas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Frānsiss Lorenss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Kristofs Valcs]] un [[Hals Holbruks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|4|22||bez}}.

{{Vielas infokaste
|               attēls =<br /> <br />Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C<sub>12</sub>H<sub>16</sub>N<sub>2</sub>
|              molmasa = 188,269
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 40—59&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 160&nbsp;°C
|        šķīdība ūdenī = 
}}

{{Commonscat|Space exploration}}

'''Korelācija''' jeb '''saistība''' ir mērījums, kas parāda divu vai vairāku mainīgo saistību (t.i., vai, mainoties vienam mainīgajam, izmainās arī otrs). Absolūtā korelācija (|r|=1,00) var tikt citādi attēlota kā ''y = a + bx''. Tomēr statistikā parasti nemēdz būt tik absolūtas sakarības. Tā vietā nosaka ''sakarības ciešumu'', ko izsaka ar koeficientu ''r'' robežās [–1;1]. Ja koeficients tuvojas r=1,00, tad saka, ka, palielinoties vienam, palielinās arī otrs, bet, tuvojoties r=–1,00 — palielinoties vienam, otrs samazinās. Ja r=0 vai tuvu tam, tad sakarība nepastāv.

'''Rokfellers''' (''Rockefeller'') var būt:
* [[Džons Rokfellers]] — amerikāņu biznesa magnāts un filantrops;
* [[Nelsons Rokfellers]] — amerikāņu uzņēmējs, filantrops, valsts ierēdnis un politiķis.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zaglēni
| attēls                   = Shoplifters (film).jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''万引き家族''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Hirokazu Kore-eda]]
| producents               = 
* [[Matsuzaki Kaoru]]
* [[Jose Akihiko]]
* [[Taguči Hijiri]]
| scenārija autors         = Hirokazu Kore-eda
| galvenajās lomās         =
* [[Lilija Frankija]]
* [[Sakura Ando]]
* [[Maju Matsuoka]]
* [[Kairi Jo]]
* [[Miju Sasaki]]
* [[Kirina Kiki]]
| mūzika                   = [[Haruomi Hosono]]
| operators                = 
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Aoi Pro, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[GAGA Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|13|Kannu filmu festivāls|2018|6|8|Japāna}}
| ilgums                   = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shoplifters-2018|title=Shoplifters|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  = 
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|72,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Manbiki-kazoku-(Japan)-(2018)#tab=summary|title=Manbiki kazoku|publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Zaglēno"''' ({{val|ja|万引き家族}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] Japānas drāmas filma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Hirokazu Kore-eda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lilija Frankija]], [[Sakura Ando]], [[Maju Matsuoka]], [[Kairi Jo]], [[Miju Sasaki]] un [[Kirina Kiki]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|13||bez}} Kannu filmu festivālā.

(''Campylopus introflexus'')]]
'''Gada sūna''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2016. gada izvēlas [[Latvijas Botāniķu biedrība]]. Latvijā ir vairāk nekā 500 sūnu sugas, kas atšķiras gan pēc izskata, gan augšanas apstākļiem. Izvirzot gada sūnu, Botāniķu biedrība iepazīstina ar interesantiem un maz pazīstamiem organismiem, aicina cilvēkus būt vērīgiem un atbildīgiem par dabas daudzveidības saglabāšanu.<ref>[https://dabasdati.lv/lv/article/2016-gada-suna-ndash-parasta-straussuna/2016/ Gada sūna 2016 — parastā straussūna] Dabasdati 2016. gada 5. janvārī.</ref> Apkopojot informāciju par veiktajiem novērojumiem, sūnu speciālisti var spriest par pētīto sugu izplatību un augšanas apstākļiem. Reto sugu atradnes liecina par dzīvotnes kvalitāti, ne tikai sūnām, bet arī citiem organismiem.

'''Tuksnesis''' ir [[ainava]]s forma vai reģions, kuru raksturo mazs [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Tuksnesis ir [[augājs|augāja]] tips un [[bioma]], kas veidojas karsta vai auksta arīda [[klimats|klimata]] apstākļos. Pēc tuksneša virsu veidojoša materiāla izšķir [[smilts]], [[māls|māla]], [[akmens]] (šķembu, oļu), [[sāls]] un [[ledus]] tuksnešus. Tuksnesi parasti definē kā apvidu, kurā gada laikā nokrišņu daudzums ir mazāks par 250 mm. Apmēram 1/5 [[Zeme]]s sauszemes platības ir tuksneši.<ref name="ucmp"/>

{{Commonscat|Topology}}

{{Senvietas infokaste
| name           = Neandertāle
| native_name    = Neandertal
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Neanderthal_Valley_3.jpg
| image_size     = 
| alt            = 
| caption        = Neandertāle
| map            = 
| map_type       = Vācija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        = 
| map_caption    = 
| map_size       = 
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   = 
| relief         = 
| latd  = 51.226129
| longd = 6.951058 
| gbgridref      = 
| map_dot_label  = 
| location       = {{vieta|Vācija|Ziemeļreina-Vestfālene}}
| type           = 
| length         = 
| width          = 
| area           = 
| volume         = 
| diameter       = 
| circumference  = 
| height         = 
| builder        = 
| material       = 
| built          = 
| abandoned      = 
| epochs         = 
| cultures       = 
| dependency_of  = 
| occupants      = 
| event          = 
| discovered     = 
| excavations    = 1856. gada
| archaeologists = 
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      = 
| management     = 
| public_access  = 
| other_designation =
| website        = 
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          = 
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q170081"
}
</mapframe>

{{infokaste+}}

{{Nosaukums slīprakstā}}
'''Adobe Flash''' (iepriekš '''Macromedia Flash''' un '''FutureSplash''') ir multivides programmatūras platforma, ko izmanto animāciju, interneta lietojumprogrammu, [[Lietojumprogrammatūra|galddatoru lietojumprogrammu]], [[Mobilā lietotne|mobilo lietotņu]], mobilo spēļu, u.c. veidošanai.

[[Kategorija:Jūrmala]]

'''Oksidētājs''' ir [[viela]], kuras [[atoms|atomi]] [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] laikā pievieno sev [[elektrons|elektronus]] (darbojas kā elektronu [[akceptors]]). No ķīmiskajiem oksidētājiem visspēcīgākais ir [[fluors]], kuru var iegūt tikai, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[fluorīdi|fluorīdu]] kausējumus (neskaitot dažas eksotiskas ķīmiskas metodes). Izmantojot elektrolīzi, uz [[anods|anoda]] var oksidēt gandrīz jebkuru vielu, ja vien elektroda [[potenciāls]] ir pietiekami liels.

[[Kategorija:Mūziķi pēc tautības| Reperi]]
[[Kategorija:Hiphops]]

{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

{{Commonscat|Cycling competitions and tours|Riteņbraukšanas sacensības}}

'''Kantāte''' ir apjomīgs [[Liroepika|liroepiska]] vai svinīga rakstura vokāli instrumentāls [[skaņdarbs]] vienam vai vairākiem solistiem, [[Koris|korim]] un [[Orķestris|orķestrim]]. Parasti sastāv no orķestra ievada, [[Ārija|ārijām]], [[Rečitatīvs|rečitatīviem]], kora dziedājumiem. Pēc struktūras tuva [[oratorija]]i, taču atšķiras no tās ar mazāku apjomu, satura viendabību, mazāk izvērstu sižetu.

[[Kategorija:Kainozojs]]

{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Folklenda Salas
|           valsts_nosaukums = Falkland Islands
|           karoga_nosaukums = Folklenda Salu karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Falkland Islands.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Folklenda Salu ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Falkland Islands.svg
|              kartes_attēls = Falkland Islands in United Kingdom.svg
|                valsts_moto = <!--speechmarks (quotation):-->"Desire the right"
|               valsts_himna = <!--italics (song/music title):-->''[[God Save the King]]''{{nbsp|2}}{{small|(oficiālā)}}<br />''[[Song of the Falklands]]''
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|              galvaspilsēta = [[Stenli]]
|latd=51 |latm=42 |latNS=S |longd=57 |longm=51 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|              platība_rangs = 162.
|                platība_km2 = 12 173
|             procenti_ūdens = 0
|         iedzīvotāju_skaits = 2841<ref name=census2012>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |title=Headline results of 2012 Falkland Islands Census released |date=10 September 2012 |publisher=Falkland Islands Government |accessdate=19 December 2012 |archive-date={{dat|2013|01|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |date={{dat|2013|01|04||bez}} }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 220.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year = 
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,26
|population_density_sq_mi = 0,65 <!--Do not remove per [[WP:MOSNUM]]-->
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 241.
|                    IKP_PPP = $75&nbsp;miljoni
|              IKP_PPP_rangs = 223.
|               IKP_PPP_gads = 2005
|         IKP_PPP_per_capita = $55 400<ref name="CIA">2002 estimate. {{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html |title=CIA World Factbook 2012 |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2013-01-04 |archive-date=2010-02-01 |archive-url=https://www.webcitation.org/5nDnCpHEG?url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html }}</ref>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 7.
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums = Britu valdīšanas atjaunošanas
|         neatkarības_datums = 1833
|      neatkarības_notikums2 = Kroņa kolonija
|        neatkarības_datums2 = 1841
|      neatkarības_notikums3 = Lielbritānijas atkarīgā teritorija
|        neatkarības_datums3 = 1981
|      neatkarības_notikums4 = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|        neatkarības_datums4 = 2002
|      neatkarības_notikums5 = Pašreizējā konstitūcija
|        neatkarības_datums5 = 2009
|                  Gini_gads = |Gini_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                       Gini = <!--number only--> |Gini_ref = 
|                   HDI_gads = |HDI_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                        HDI = <!--number only--> |HDI_ref = 
|                     valūta = [[Folklendas sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = FKP
|iso3166code = FK
|                 laika_zona = [[Falkland Islands Time|FKT]]
|                 utc_offset = −4
|             laika_zona_DST = [[Falkland Islands Summer Time|FKST]]
|             utc_offset_DST = −3
|               iso_kods_num = 
|             iso_kods_alfa2 = 
|             iso_kods_alfa3 = 
|             tālsarunu_kods = 500
|                     domēns = [[.fk]]
}}
'''Folklenda Salas''' ({{val|en|Falkland Islands}}), sauktas arī par '''Malvinu salām''' ({{val|es|Islas Malvinas}}), ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s kolonija [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos, uz kuru pretendē arī [[Argentīna]].

polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Bangera oāze
 |attēls                 = BungerHills Terra MODIS.jpg
 |attēla_platums         = 
 |paraksts               = Bangera oāze satelītattēlā
 | pushpin_map         = Antarktīda
 | latd  = 66 | latm  = 17 | lats  =  | latNS  = S
 | longd = 100 | longm = 47 | longs =  | longEW = E
 | map_caption         = 
 | map_alt             = 
 | pushpin_image       = 
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            = 
 | map_label           = 
 | label_position      = 
 | mark                = 
 | mark_width          = 
 |kontinents             = [[Antarktīda]]
 |novietojums            = [[Noksa krasts]]
 |valstis                = 
 |ģeo_apgabals           = 
 |atdala_ko              = 
 |atdala_no              = 
 |ietilpst               = 
 |sastāv                 = 
 |garums                 = 
 |platums                = 
 |platība                = 450-942
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  = 
 |augstums               = 
 |pilsētas               = 
}}
'''Bangera oāze''', arī '''Bangera pakalni''' ({{val|en|Bunger Hills)}}, ir polārā [[oāze]] [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]] [[Noksa krasts|Noksa krastā]].<ref>{{PZT|93}}</ref> Oāzi atklāja operācijas ''[[Highjump]]'' laikā amerikāņu lidotājs Deivids Bangers ''(David E. Bunger)'', kura vārdā oāze nosaukta.<ref>{{GNIS|2145|type=antarid}}</ref>

{{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica spicata <small> L.</small>|attēls=Veronica-spicata-'Ulster-Blue-Dwarf'.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica spicata|suga_lv=Vārpu veronika|kategorijas=nē}}'''Vārpu veronika''' (''Veronica spicata'') ir mainīga izskata [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama visā valsts teritorijā, visbiežāk — valsts austrumu daļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-spicata-l/|title=vārpu veronika - Veronica spicata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-20}}</ref>

{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Praisa''' var būt:

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džons Pauels
|     vārds_orig = ''John Powell''
|         attēls = John Wesley Powell.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Mauntmorisa|2s=Ņujorka (štats)}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Meinas štats|Brūklina (Meina)}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = Signature of John Wesley Powell.png
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
}}

{{Muzeja infokaste
| name                = Rīgas Jūgendstila centrs
| native_name         = 
| image               = Riga Jugendstil Alberta iela 01.JPG 
| imagesize           = 
| caption             = 
| map_type            = 
| map_caption         = 
| map_size            = 
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  = 
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW = 
| coordinates_type    = 
| coordinates_region  = 
| coordinates_display = 
| coordinates_format  = 
| coordinates         = 
| established         = {{dat|2009|4|23|L}}
| dissolved           = 
| location            = [[Alberta iela (Rīga)|Alberta iela]] 12, [[Rīga]], [[Latvija]]
| type                = 
| collection          = 
| visitors            = 
| director            = Agrita Tipāne
| president           = 
| curator             = 
| owner               = 
| publictransit       = 
| car_park            = 
| website             = http://www.jugendstils.riga.lv/
}}

{{Commonscat|Nobel laureates in Economics}}

{{Commonscat|Centuries}}

{{Upes infokaste 
  | nosaukums         = Pjana
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Пьяна
  | citvaloda1        = myv
  | oriģinālnosaukums1= Пьяна лей
  | attēls            = Ichalki HP.jpg
  | attēla_izmērs     = 
  | paraksts          = 
  | karte             = Sura basin-2.png
  | kartes_paraksts   = Suras baseins, Pjanas upe ir Suras kreisā krasa pieteka
  | kartes_izmērs     = 200px
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Krievija
  | reljefs           = jā
  | izteka            = [[Pievolgas augstiene]]
  | augštece          = 
  | satekupes         = 
  | ieteka            = [[Sura (Volgas pieteka)|Sura]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = Krieviju
  | garums            = 436
  | iztekas_augstums  = 235
  | ietekas_augstums  = 62
  | kritums           = 
  | caurtece          = 25
  | caurtece_vieta    = 
  | gada_notece       = 
  | baseins           = 8060
  | pietekas          = 
  | sāk_plat_d=55 | sāk_plat_m=04 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N 
  | sāk_gar_d=45 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=58 | sāk_gar_EW=E 
  | iet_plat_d=55 | iet_plat_m=39 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N 
  | iet_gar_d=45 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
}}

'''Sērijveida slepkava''' ir persona, kas ir noslepkavojusi trīs vai vairāk cilvēku<ref name="Holmes">{{Grāmatas atsauce |last=Holmes |first=Ronald M. |author2=Stephen T. Holmes |url=http://books.google.ca/books?id=ol24tui7vo8C&lpg=PP1&dq=Serial%20Murder%20%20By%20Ronald%20M.%20Holmes%2C%20Stephen%20T.%20Holmes&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |title=Serial murder |edition=3rd|year=2010 |publisher=Thousand Oaks, Sage, California|isbn=9781412974424 }}. {{en ikona}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last=Reavill |first=Gil |title=Aftermath, Inc.: Cleaning Up After CSI Goes Home |publisher=Gotham |year=2007 |url=http://books.google.ca/books?id=JyowrVlO5pIC&lpg=PP1&dq=Aftermath%2C%20Inc&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |isbn=9781592402960}}. {{en ikona}}</ref> viena mēneša laikā ar noteiktu laika etapu starp [[slepkavība|slepkavībām]] un kam slepkavību mērķis ir galvenokārt psiholoģiskais apmierinājums.<ref name="Holmes"/><ref>{{Enciklopēdijas atsauce |last=Burkhalter Chmelir |first=Sandra |editor=Robert Kastenbaum |encyclopedia=Macmillan Encyclopedia of Death and Dying |title=Serial Killers |url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |year=2003 |publisher=Macmillan Reference USA/Thomson/Gale |volume=2 |location=New York |page=1 |archiveurl=https://www.webcitation.org/5b0rm5Zum?url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |archivedate=2008-09-22 |access-date=2011-05-22 }}{{en ikona}}</ref> Iespējami ir arī citi definējumi, ko var uzskatīt par sērijveida slepkavu.

'''Holbeins''' (''Holbein'') var būt:

{{BioTakso infokaste
| attēls =Procyon lotor 2.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon 
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| izplatība=

[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas cilvēki]]
[[Kategorija:Horvāti]]

[[Kategorija:Zvirbuļveidīgie]]

'''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 vertikālais un horizontālais limbs]]
'''Limbs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''limbus'' — 'apmale') ir vienādās daļās (visbiežāk [[Grāds (leņķis)|grādos]]) iedalīts disks vai gredzens, ar kuru mēra [[Leņķis|leņķi]]. Limbi tiek izvietoti [[Kompass|kompasos]], darbagaldos un citur. Rādījumi tiek nolasīti tieši vai izmantojot [[Nonijs|noniju]].
{{Aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]
[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Ģeodēzija]]