{{Commonscat|Cryptographers|Kriptogrāfi}}

'''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

{{Sporta būves infokaste
| name                = "Kurbads" ledus halle
| nickname            = 
| logo_image          = 
| logo_caption        = 
| image               = 
| caption             = 
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Lidlauka iela 37|Rumbula|3s=Lidlauka iela}}
| map_type            = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 53 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 13 | longs = 15 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2016|08|16|N|bez}}
| built               = 
| opened              = {{dat|2017|08|29|N|bez}}
| renovated           = 
| expanded            = 
| closed              = 
| owner               = 
| operator            = 
| surface             = 
| scoreboard          = 
| cost                = 3,5 miljoni eiro
| architect           = 
| architect_b         = 
| project_manager     = 
| structural engineer = 
| services engineer   = 
| general_contractor  = SIA “Būvkore”
| main_contractors    = 
| capacity            = 
| objects             = 
| suites              = 
| record_attendance   = 
| dimensions          = 58×28
| acreage             = 
| tenants             = [[HK Kurbads]] ([[LHL]])
[[Latvijas hokeja izlase]]
| cap_concert         = 
| cap_basketball      = 
| cap_hockey          = 1 500
| cap_other           = 
| embedded            = 
| website             = {{URL|http://kurbadshalle.lv/}}
| publictransit       = 
<!-- parametri no vecās infokastes:
|ēkas-garums       = 
|ēkas-augstums     = 
|ēkas-apb-lauk     = 
|kopējā-platība    = 
|kubatūra          =  -->
}}
'''Kurbads ledus halle''' ir halle [[Rumbula|Rumbulā]], [[Rīga|Rīgā]],  [[Latvija|Latvijā]]. Tā ir atvērta 2017. gadā un ir [[HK Kurbads]] mājvieta. Tajā ir 500 sēdvietas un 1000 stāvvietas, sportistu ģērbtuves, trenažieru zāle un kafejnīca.
Nākotnē plānots uzcelt arī otru ledus laukumu treniņiem. Ledus hallē atrodas sporta skola ar 80 audzēkņiem.

'''22. decembris''' ir gada 356. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (357. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 9 dienas.

{{Personas infokaste
|          vārds = Vladimirs Toporovs
|     vārds_orig = Владимир Николаевич Топоров
|         attēls = Владимир Николаевич Топоров.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = [[filoloģija|filologs]], [[valodniecība|valodnieks]], [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]], [[semiotika|semiotiķis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs fon Tīzenhauzens
|     vārds_orig = ''Heinrich von Tiesenhausen''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = ap 1520. gadu
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = [[Bērzaunes pils]], [[Livonija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads|Bērzaunes pagasts|Bērzaune}})
|         m_gads = 1600
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 6
|        m_vieta = 
|      m_dat_alt = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = politiķis, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Iedzimtais netikums
 | oriģinālnos = ''Inherent Vice''
 |      attēls = Inherent Vice film poster.jpg
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = komēdija, drāma, kriminālfilma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents = 
* Pols Tomass Andersons
* [[Džoanna Selara]]
* [[Daniels Lupi]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri = 
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Ketrīna Voterstone]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Benisio del Toro]]
 |      mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
 |   operators = 
 |     montāža = 
 |     studija = 
* ''[[IAC Films]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|10|4|Ņujorkas filmu festivāls|2014|12|12|ASV|}}
 |      ilgums = 149 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014|title=Inherent Vice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 30, 2018|archive-date={{dat|2016|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160414220522/http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|14,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inherentvice.htm|title= Intherent Vice (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = 
 |        imdb = 
}}
'''"Iedzimtais netikums"''' ({{val|en|Inherent Vice}}) ir 2014. gada kriminālfilma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Ouens Vilsons]], [[Džošs Brolins]], [[Ketrīna Voterstone]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Benisio del Toro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|4||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

'''Kūpera tests''' ir [[fiziskā sagatavotība|fiziskās sagatavotības]] pārbaude. To [[1968]]. gadā izstrādāja [[Kenets Kūpers]] ASV armijas vajadzībām. Sākotnējā formā testa mērķis bija aizskriet pēc iespējas tālāk 12 minūšu laikā. Testam būtu jānosaka personas fiziskā sagatavotība, tāpēc tas ir jāskrien vienmērīgā ātrumā bez [[sprints|sprintiem]]. Iznākums tiek veidots no tā, cik tālu persona ir aizskrējusi, un personas dzimuma un vecuma. Rezultāti korelē ar [[skābekļa maksimālais patēriņš|skābekļa maksimālo patēriņu (VO<sub>2</sub> Max)]].
Testu ir vienkārši veikt lielai grupai cilvēku, bet tas īsti neder profesionālu sportistu vērtēšanai, jo 12 minūšu laikā noskrietā distance ir starp garo distanču un īso distanču skrējēju ierasto.

{{Jāuzlabo}}

[[Kategorija:Sabiedriskās iekārtas]]
[[Kategorija:Makroekonomika]]

{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

'''"Troļļi"''' ({{val|en|Trolls}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[DreamWorks Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]'', ''[[Universal Pictures]]''.

{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}

'''Manometrs''' ir mērierīce [[spiediens|spiediena]] mērīšanai gan gāzēs, gan šķidrumos. Zemes atmosfēras spiedienu (spiediena izmaiņas) mēra ar [[barometrs|barometriem]].

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ug
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Uganda Online Ltd.''
|sponsors              = ''Uganda Online Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Uganda|Ugandu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Ugandā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.cfi.co.ug/registry/terms.htm Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.registry.co.ug/ www.registry.co.ug]
}}

[[Kategorija:Laukumi]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

'''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

'''Anistone''' var būt:

{{Commonscat|Algorithms|algoritmi}}

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bijušā Shell benzīna uzpildes stacija
| source         = {{own}}
| date           = 
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     = 
| other_versions = 
}}

[[Kategorija:Starspures]]

{{Organizācijas infokaste
|name         = Ventspils Jaunrades nams
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = Vjn-logo.jpg
|image_border = 
|size         = 
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      = 
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = VJN
|motto        = 
|formation    = 1955. gadā kā Pionieru nams
|extinction   = 
|type         = Interešu izglītības iestāde
|status       = 
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = Maiznieku iela 11, [[Ventspils]], [[Latvija]]
|location     = 
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = 
|membership   = 
|language     = latviešu
|leader_title = direktore
|leader_name  = Elita Heinsberga
|main_organ   = 
|parent_organization = 
|affiliations = 
|num_staff    = 
|num_volunteers =
|budget       = 
|website      = {{url|http://jaunradesnams.lv/|VJN mājaslapa}}
|remarks      = <small>Atjaunots 2019. gada jūlijā</small>
|}}

[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Brantu pagasts}}

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Fransuā Miterāns
| vārds_orģ           = ''François Mitterrand''
| attēls              = Reagan Mitterrand 1984 (cropped).jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 1984. gadā.
| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1981|5|21|N}}
| term_beigas         = {{dat|1995|5|17|N}}
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = [[Valerī Žiskārs d'Estēns]]
| pēctecis            = [[Žaks Širaks]]
| dzim_dati           = {{dat|1916|10|26}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Žarnaka}}
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1996|1|8|1916|10|26}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           = 
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[Francijas Sociālistiskā partija]]
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = politiķis
| alma_mater          = 
| reliģija            = 
| paraksts            = François Mitterrand Signature.svg
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Fransuā Miterāns''' ({{val|fr|François Maurice Adrien Marie Mitterrand}}; dzimis {{dat|1916|10|26}}, miris {{dat|1996|1|9}}) bija [[Francijas Piektā republika|Francijas Piektās republikas]] prezidents no 1981. līdz 1995. gadam. Pirmais sociālists, kas ievēlēts par [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] izveidotās Piektās republikas prezidentu. Miterāns ir visilgāk šo amatu ieņēmušais prezidents, amatā atrodoties divus septiņus gadus ilgus termiņus. No 2002. gada prezidenta termiņu samazināja uz pieciem gadiem.

{{Commonscat|Plays}}

'''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

'''Krievijas Impērijas Valsts Dome''' bija vēlēts orgāns, kas kopā ar [[Krievijas Impērija]]s [[Ķeizars|ķeizara]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolaja II]] ieceltu [[Krievijas Impērijas Valsts Padome|Valsts Padomi]] veidoja Krievijas Impērijas [[Parlaments|parlamentu]] laikā no 1906. līdz 1917. gadam.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Duma-Russian-assembly Duma]</ref> Sākotnēji konsultatīvs orgāns, vēlāk arī likumdošanas orgāns, ar nelielu ietekmi uz impērijas valdības darbu.

{{Likumdevēja infokaste
| name              = Saeima
| legislature       = [[14. Saeima]]
| coa_pic           = Coat of Arms of Latvia.svg 
| coa-pic           = 
| session_room      = Saeimas sēžu zāle.jpg
| house_type        = Vienpalātas parlaments
| leader1_type      = [[Saeimas priekšsēdētājs|Priekšsēdētājs]]
| leader1           =[[Daiga Mieriņa]]
| party1            =[[Zaļo un Zemnieku savienība]]
| election1         = {{dat|2023|9|20|ģ|bez}}
| members           = 100
| structure1        = 14saeima current.svg
| structure1_res    = 200px
| structure1_alt    = Parlamenta struktūra
| political_groups1 = 
* '''[[Siliņas Ministru kabinets|Valdība]]''' (53)
** {{legend|#99CC33|[[Jaunā Vienotība|JV]] (25)}} 
** {{legend|#258B4C|[[Zaļo un Zemnieku savienība|ZZS]] (16)}}
** {{legend|#E64632|[[Progresīvie|P]] (10)}} 
'''Atbalsta''' (2)
* {{Color box|white}} ''Pie frakcijām nepiederoši deputāti'' (2)
* '''Opozīcija''' (46)
** {{legend|#1f355e|[[Apvienotais saraksts|AS]] (14)}}
** {{legend|#EFC800|[[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|NA]] (12)}}
** {{legend|#f57d00|[[Stabilitātei!|S!]] (9)}}
** {{legend|#A8343C|[[Latvija pirmajā vietā|LPV]] (8)}}
** {{legend|lightgray|Bez frakcijas (4)}}
| voting_system1    = 
| last_election1    = [[14. Saeimas vēlēšanas|2022. gada 1. oktobris]]
| meeting_place     = {{vieta|Latvija|Rīga|Vidzemes bruņniecības nams}}
| website           = {{URL|http://www.saeima.lv}}
}}
{{Latvijas politika}}

[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Dienvidu okeāns]]
[[Kategorija:Austrumantarktīda]]

{{Cita nozīme|Jūrmalas pilsētas daļu|dzelzceļa staciju|Ķemeri (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ķemeri
|attels             = [[File:Ķemeru kūrorts.jpg|250px]]<br>

[[Kategorija:Entomologi]]
[[Kategorija:Latvijas zoologi]]

{{Papildu atsauces+}}

{{infokaste+}}

{{Rakstnieka infokaste
|            platums = 
|              vārds = Pablo Neruda 
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta = 
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība = 
|            dzimums = 
|             vecāki = 
|              brāļi = 
|              māsas = 
|       dzīvesbiedrs = 
|              bērni = 
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms = 
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda = 
|            periods = 
|              žanri = 
|             temati = 
|       lit virzieni = 
|   slavenākie darbi = 
|        ietekmējies = 
|         ietekmējis = 
|         alma_mater = 
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes = 
|        kategorijas = 
}}

[[Kategorija:Klīniskā psiholoģija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]

lapā, izkrāsotā [[elektronu mikroskops|elektronu mikroskopa]] attēlā.]]

[[Kategorija:Kukaiņi]]

{{Citas nozīmes|papīrfabriku|Līgatne (nozīmju atdalīšana)|Līgatne}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Papīrfabrika "Līgatne"''
| logo             = 
| caption          = 
| type             = [[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| traded_as        = 
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = 
| predecessor      = 
| successor        = 
| foundation       = 1815. gadā (2000. gadā)
| founder          = 
| defunct          = 2016. gadā
| location_city    = [[Līgatne]]
| location_country = {{LAT}}
| location         = 
| locations        = 
| area_served      = 
| key_people       = 
| industry         = Papīra rūpniecība
| products         = [[papīrs]]
| services         = 
| revenue          = 
| operating_income = 
| net_income       = 
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           = 
| equity           = 
| owner            = 
| num_employees    = 
| parent           = 
| divisions        = 
| subsid           = 
| homepage         = 
| footnotes        = 
| intl             = 
}}
'''Līgatnes papīrfabrika''' bija [[papīrs|papīra]] ražošanas uzņēmums, kas atradās [[Līgatne|Līgatnē]] un darbojās no 1815. līdz 2016. gadam. 
Pēdējos gados darbojās viena [[papīrmašīna]], kas varēja ražot līdz 45 t papīra diennaktī, sasniedzot ātrumu 200 m/min; gadā varēja saražojot līdz {{sk|12000|t}} papīra.

'''19. maijs''' ir gada 139. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (140. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 226 dienas.

{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Kārlis Ābele
| vārds_orig = 
| attēls = Kārlis Ābele.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1896 
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Bauņu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Adelaida]], {{AUS}} 
| dzīves_vieta =  
| pilsonība = 
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = 
| vecāki = 
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, biologs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = 
| temati =
| lit virzieni = 
| slavenākie darbi = 
| ietekmējies = 
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi =  [[Lāčplēša Kara ordenis]] III šķira (1921)
| piezīmes = 
| kategorijas = nē
}}
'''Kārlis Ābele''' (1896—1961) bija [[latviešu strēlnieki|latviešu strēlnieku]] virsnieks, [[Lāčplēša Kara ordenis|Lāčplēša Kara ordeņa]] kavalieris, vēlāk biologs un rakstnieks. [[Latvijas Universitāte]]s un [[Baltijas Universitāte]]s profesors. Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem. Pirmais latviešu augu anatoms, citologs un augu embriologs.<ref>[http://skolai.daba.lv/liis/biologi_lv/abele.shtml skolai.daba.lv]</ref> Nodarbojies arī ar rakstniecību un dramaturģiju. Vairāku [[Stāsts|stāstu]], [[Dramaturģija|lugu]] un [[dzeja]]s krājumu autors.

{{citas nozīmes|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}
{{cita nozīme|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|Zemes atmosfēru|Zemes atmosfēra}}
 aktīvo atmosfēru.]]
'''Atmosfēra''' ({{val|el|ἀτμός}}, ''atmós'' — 'tvaiks' un {{gree|σφαῖρα}}, ''sphaîra'' — 'lode') ir [[gāze|gāzveida]] apvalks, ko [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] savas [[gravitācija]]s dēļ notur ap sevi. Tā kā nav asu robežu starp atmosfēru un starpplanētu telpu, tad parasti par atmosfēru uzskata to gāzu, tvaiku un putekļu apvalku, kas rotē kopā ar debess ķermeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0057:entry=a)tmo/s|title=Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, ἀτμός|website=www.perseus.tufts.edu|access-date=2022-08-23}}</ref> Atmosfēras slāņa biezums dažādiem debess ķermeņiem var būt krasi atšķirīgs. Tas ir īpaši biezs [[gāzu planēta|gāzu planētām]]. Ne tikai [[planēta|planētām]], bet arī [[zvaigzne|zvaigznēm]] ir atmosfēra, kas ir to ārējais slānis, sākot ar [[fotosfēra|fotosfēru]].

'''Alfa daļiņa''' ('''α daļiņa''') ir pozitīvi lādēts [[hēlijs|hēlija-4]] [[atoma kodols]], kas sastāv no 2 [[protons|protoniem]] un 2 [[neitrons|neitroniem]]. Alfa daļiņas rodas [[alfa sabrukšana]]s procesā un šādām daļiņām piemīt 1,8—15 MeV liela [[enerģija]].

'''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

'''Olīvas''', arī '''olīves''', ir [[olīvkoki|olīvkoku]] augļi. Ēšanai izmantojamās olīvas iegūst no [[olīvkoks|Eiropas olīvkoka]]. Olīvas vēsturiski plaši ieguva [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Anatolija|Anatolijā]], bet mūsdienās tās novāc arī citos pasaules reģionos. Joprojām visvairāk olīvu iegūst [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. 2017. gadā visvairāk olīvu tika ievākts [[Spānija|Spānijā]].<ref name="FAOSTAT"/> Nākamās lielākās valstis pēc novākto olīvu daudzuma bija [[Grieķija]], [[Itālija]], [[Turcija]], [[Maroka]], [[Ēģipte]], [[Tunisija]], [[Portugāle]] un [[Sīrija]].<ref name="FAOSTAT">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.fao.org/faostat/en/#data/QC/visualize | title= FAOSTAT | accessdate= 2019. gada 12. martā | language=en}}</ref> No olīvām iegūst [[olīveļļa|olīveļļu]], vai arī tās uzturā tiek lietotas svaigā veidā — olīvas tiek lietotas gan kā uzkodas, gan kā piedeva citiem ēdieniem.

'''Metropoles opera''' ({{val|en|Metropolitan Opera, The Met}}) ir operteātris [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]. Metropoles operas nams atrodas [[Linkolna centrs|Linkolna centrā]], ar aptuveni 3800 sēdvietām tas ir lielākais operteātra nams pasaulē.

'''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

{{Upes infokaste 
  | nosaukums         = Tirdzniecības kanāls
  | attēls            = Liepaja, Latvia - industrial area.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | izteka            = [[Liepājas ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Baltijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 3<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97862&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
  | garums_latvijā    =
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 2537<ref>{{USIK}}</ref>
  | baseins_latvijā   = 1773
  | pietekas          = 
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N 
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=1 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E 
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N 
| iet_gar_d=20 | iet_gar_m=59 | iet_gar_s=1 | iet_gar_EW=E
}}
'''Tirdzniecības kanāls''' ir [[Liepāja]]s [[kanāls]], kas savieno [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]] ar [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]], atdalot [[Jaunliepāja]]s un [[Vecliepāja]]s apkaimes.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>8</sub>N<sub>8</sub>O<sub>16</sub>
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C<sub>8</sub>(NO<sub>2</sub>)<sub>8</sub>, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

{{commonscat|Painters}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Peroksisērskābes molekulas modelis<br /><br />Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,<br />monoperoksisērskābe,<br /> peroksomonosērskābe 
|           CAS numurs = 7722-86-3 
|      ķīmiskā formula = H<sub>2</sub>SO<sub>5</sub>
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H<sub>2</sub>SO<sub>5</sub>) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Korķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>8</sub>H<sub>14</sub>O<sub>4</sub>
|molmasa=174,20
|blīvums=1272
|kušanas temperatūra=141 - 144&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=230&nbsp;°C pie 15 mmHg
}}
'''Korķskābe''' (suberīnskābe, oktāndiskābe, 1,6-heksāndikarbonskābe, HOOC–(CH<sub>2</sub>)<sub>6</sub>–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Korķskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''suberātiem''' ({{Val-la|suber}} - korķis). Korķskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī. 

'''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R<sub>2</sub>SiO]<sub>n</sub>, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

{{Commonscat|15th century}}

'''Sulfāti''' ({{val|fr|sulfate}}, no {{val|la|sulphur}} — '[[sērs]]') ir [[sērskābe]]s [[sāļi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3|page=761}}</ref> Lielākoties tie labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], izņemot [[kalcijs|kalcija]], [[stroncijs|stroncija]], [[svins|svina]] un [[bārijs|bārija]] sulfātus. [[Sārmu metāli|Sārmu metālu]] un [[magnijs|magnija]] sulfāti ir sastopami jūras ūdenī. Sulfāti ir relatīvi stabilas vielas, tikai apmēram pie 900&nbsp;°C tie sadalās par metāla [[oksīdi|oksīdu]] un SO<sub>2</sub>. Sulfāti ir jonu savienojumi un satur sulfātjonu SO<sub>4</sub><sup>2−</sup>. Ja šķīdumā sērskābe ir pārākumā, var veidoties skābie sāļi — '''hidrogēnsulfāti'''. Hidrogēnsulfāti satur hidrogēnsulfāta jonu HSO<sub>4</sub><sup>−</sup>. No ūdens šķīdumiem sulfāti parasti izdalās [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] veidā (dažu metālu, piemēram, [[varš|vara]] un [[dzelzs]], sulfātu kristālhidrātus sauc par [[vitrioli]]em).

[[Kategorija:Jūras]]

{{BioTakso infokaste
| attēls =Magicicada septendecim.jpg
| att_nosaukums=[[Faraoncikāde]]s (''Magicicada septendecim'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kategorijas = nē
| binomial=Paraneoptera 
| sinonīmi=
*''Hemipterodea''<ref>[http://taxonomicon.taxonomy.nl/TaxonName.aspx?id=18322&tree=0.1 Superorder Hemipterodea]</ref>
}}
'''Blakšveidīgie''' jeb '''blakšveidīgo virskārta''' (''Paraneoptera'') ir [[jaunspārņi|jaunspārņu infraklases]] (''Neoptera'') monofilētiska [[Kukaiņi|kukaiņu]] grupa,<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=914214 ITIS: Paraneoptera]</ref> kas apvieno 4 kārtas: [[blakšu kārta|blaktis]], [[dzīvniekutu kārta|utis]], [[ķērpjutu kārta|ķērpjutis]] un [[tripšu kārta|tripšus]].<ref name=boo>[http://books.google.lv/books?id=5FLCiqjNL3MC&pg=PT44&lpg=PT44&dq=Superorder+Paraneoptera&source=bl&ots=LA4VHwfhkV&sig=m0KTZ_nurXIWfb1GLGRUXH0ODjg&hl=lv&sa=X&ei=cSXZUuiiNaKlyAOG04GwBQ&redir_esc=y#v=onepage&q=Superorder%20Paraneoptera&f=false Insects and Wildlife]</ref> Blakšveidīgajiem kukaiņiem [[mute]]s orgāni atkarībā no to attīstības pakāpes piemēroti atšķirīgiem barošanās veidiem. Primitīvākie kukaiņi barojas ar [[Mikroorganisms|mikroorganismiem]], bet attīstītākas sugas barojas ar [[augi|augu]] vai [[dzīvnieki|dzīvnieku]] šķidrumiem.<ref>David A. Grimaldi & Michael S. Engel (2005). "The Paraneopteran Orders". Evolution of the Insects. Volume 1 of Cambridge Evolution Series. Cambridge University Press. pp. 261–330. {{ISBN|978-0-521-82149-0}}.</ref> To mutes orgāni ir piemēroti, lai, piemēram, pārdurtu [[cilvēks|cilvēka]] [[āda|ādu]] un sūktu [[asinis]]. Blakšveidīgajām sugām atšķirībā no [[taisnspārņi]]em nav [[Cerkas|cerku]] ({{val-la|cercus}}), to vietā tām ir dzeloņveida struktūra, kas asociējas ar mutes orgānu.<ref name=boo/> Lielākā daļa šīs grupas sugu barojas ar augu sulu, bet [[dzīvniekutu kārta]]s un dažas blakšu sugas barojas ar asinīm.<ref name=boo/>

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rožkalnu pagasts
| karte             = Rožkalnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Rimicāni
| platība           = 111,5
| iedzīvotāji       = 723<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 723 / 111.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Rožkalnu pagasts''' viena no [[Preiļu novads|Preiļu novada]] administratīvajām teritorijām, [[Dubna (upe)|Dubnas]] kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Upmalas pagasts|Upmalas]] un [[Pelēču pagasts|Pelēču]] pagastiem, [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Dubnas pagasts|Dubnas]] un [[Nīcgales pagasts|Nīcgales]] pagastiem un [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Jersikas pagasts|Jersikas]] un [[Rožupes pagasts|Rožupes]] pagastiem. 

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K<sub>2</sub>S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

'''18. janvāris''' ir gada 18. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 347 dienas (348 [[garais gads|garajā gadā]]).

{{Coord|34.138577|-118.125494|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Tehnoloģiju institūts
|image_name = Caltech logo.svg
|image_size = 150px
|motto = ''The truth shall make you free''
|established = 1891
|type = Privāta
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|undergrad = 978<ref name="enrollment">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.registrar.caltech.edu/statistics.htm |title=Caltech Office of the Registrar Enrollment Statistics |accessdate=December 15, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100610051121/http://registrar.caltech.edu/statistics.htm |archivedate={{dat|2010|06|10||bez}} }}</ref>
|postgrad = 1253<ref name="enrollment"/>
|students = 2231<ref name="enrollment"/>
|endowment= $1,747 miljardi (2012)<ref name="endowment">As of June 30, 2012.  {{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|07|16||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|colors = Oranža, balta {{color box|#FF6600}}{{color box|#FFFFFF}}
|website= [http://www.caltech.edu/ caltech.edu]
}}
'''Kalifornijas Tehnoloģiju institūts''' ({{val|en|California Institute of Technology}}, zināms arī kā '''Caltech''') ir [[privāta universitāte|privāta]], [[kopapmācība]]s [[universitāte|izpētes universitāte]], kas atrodas [[Pasadīna|Pasadīnā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Institūts galveno uzsvaru liek uz dabaszinātnēm un inženieriju. 
''Caltech'' arī uztur un izmanto [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] organizāciju, kas uzrauga un izstrādā daudz bezpilota [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projektēšanu un darbību. ''Caltech'' ir salīdzinoši neliela augstskola ar aptuveni 2100 studentiem (ap 900 bakalauru un 1200 maģistru un doktoru),<ref name='enrollstats'>{{Tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=4214 |title=College Board At A Glance|accessdate=2008-01-30}}</ref> bet tiek vērtēta kā viena no 10 labākajām universitātēm pasaulē pēc tādiem parametriem kā [[citējamība]],<ref>[http://www.sciencewatch.com/sept-oct2002/sw_sept-oct2002_page1.htm Harvard Rides High in Latest "Top Ten" Research Roundup]</ref> [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] skaits<ref>[http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/universities.html Nobel Laureates and Universities]</ref> un vispārīgie universitāšu vērtējumi. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 8. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

'''Šavisa''' var būt:
* [[Žoara Šavisa]] (''Joara Chaves'') — Brazīlijas šaha meistare (dzimusi 1962.);
* [[Žusara Šavisa]] (''Jussara Chaves'') — Brazīlijas šaha meistare (dzimusi 1959.).

{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Rianna
|Attēls =‎ Rihanna Fenty 2018.png
|Att_izm = 210px
|Apraksts = Rianna 2018. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Robina Rianna Fentija
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1988|2|20}}
|Miris = 
|Vieta_dz = {{vieta|Barbadosa|Sentmaikla|2s=Sentmaikla (Barbadosa)}}
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[popmūzika|Pops]], [[Ritmblūzs|R&B]], [[regejs]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, modele, aktrise, rakstniece, modes dizainere
|Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = SRP, [[Def Jam Records|Def Jam]]
|Darbojies_arī = 
|Mlapa = [http://www.rihannanow.com www.rihannanow.com]
|Dzimums = S
}}

'''Atsāpināšana''' ir [[sāpes|sāpju]] un [[ciešanas|ciešanu]] mazināšana, uzlabojot dzīves kvalitāti, cilvēkiem, kuri dzīvo ar sāpēm.<ref>'''Hardy, Paul A. J.''' ,''Chronic pain management: the Essentials'', Lielbritānija, 1997, 10. lpp.</ref>

[[Programmatūra|Programmatūrā]] '''ielāps'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=patch&lang=EN&terms=patch Lielā datorterminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> ir neliels [[programma]]s labojums, ko parasti veic tās izstrādātājs, lai novērstu iepriekš neparedzētus trūkumus programmas darbībā un/vai [[Drošības caurums|drošības caurumus]].

{{catmore}}
{{Commons cat|Maghreb|Magriba}}
{{Commonscat|Maghreb}}

Daļas, kuru saucējā ir 10, 100, 1000 utt. un kuras pieraksta īpašā veidā bez saucēja, sauc par '''decimāldaļām'''. [[Cipars|Ciparus]] pa labi no komata sauc par skaitļa decimālcipariem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Matemātika 5.klasei|last=J.Mencis (sen.), J.Mencis (jun.)|first=|publisher=Zvaigzne ABC|year=2008|isbn=978-9984-40-138-6|location=Rīga|pages=}}</ref>

{{Commonscat|Physicists|Fiziķi}}

{{BioTakso infokaste
| attēls = {{4 attēli|im1=Calliteara pudibunda MHNT.CUT.2012.0.356.Male.Gières.jpg|cap1=Tēviņš|im2=Calliteara pudibunda MHNT.CUT.2012.0.356 female Gières.jpg|cap2=Mātīte|im3=Calliteara pudibunda 9139.jpg|cap3=Kāpurs|im4=Calliteara pudibunda01.jpg|cap4=Kāpurs}}
| att_nosaukums = 
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| virsdzimta = Noctuoidea
| virsdzimta_lv = Pūcīšu virsdzimta
| dzimta = Erebidae
| dzimta_lv= 
| apakšdzimta = Lymantriinae
| apakšdzimta_lv = 
| cilts = Orgyiini
| cilts_lv = 
| apakšcilts = Orgyiina
| ģints = Calliteara
| ģints_lv =
| suga =  Calliteara pudibunda
| suga_lv = Lapkoku otiņmūķene
| kategorijas = nē
| binomial= Calliteara pudibunda <small>(Linnaeus, 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Phalaena pudibunda'' <small>Linnaeus, 1758</small>
* ''Phalaena scopularia'' <small>Linnaeus, 1758</small>
* ''Phalaena iutica'' <small>Müller, 1764</small>
* ''Phalaena porrecta alba ''<small>Retzius, 1783</small>
* ''Bombyx juglandis'' <small>Hübner, 1803</small>
* ''Dasychira pudibunda'' ab. ''concolor'' <small>Staudinger, 1871</small>
* ''Calliteara pseudabietis'' <small>Butler, 1885</small>
* ''Dasychira pryeri'' <small>Butler, 1885</small>
* ''Dasychira pudica'' <small>Staudinger, 1887</small>
* ''Dasychira modesta'' <small>Kirby, 1892</small>
* ''Dasychira arakawae'' <small>Matsumura, 1921</small>
* ''Dasychira grundi'' <small>Lorkovic, 1930</small>
* ''Dasychira pudibunda nesiotes'' <small>Bryk, 1942</small>
* ''Dasychira pudibunda paktia'' <small>Ebert, 1968</small>
| iedalījums = 
* 
}}
'''Lapkoku otiņmūķene''' (''Calliteara pudibunda'')ir ''[[Erebidae]]'' dzimtas [[suga]]. Sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Japāna|Japānā]].<ref name="Krejmer.etal2015"/>

{{Coord|56|57|48.6|N|24|1|12.1|E|region:LV_type:landmark|display=title}}
'''Dammes muiža''' ({{val|de|Dammenhof}}) bija [[Rīgas patrimonālais apgabals|Rīgas patrimonālā apgabala]] muižiņa tagadējā [[Imanta (Rīga)|Imantas]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]]. Pēc 1789. gada tā bija sadalīta '''Lielajā Dammes muižā''' (''Großdammenhof''), kas atradās pie mūsdienu [[Slokas iela (Rīga)|Slokas]] un [[Kleistu iela (Rīga)|Kleistu]] ielu krustojuma, un '''Mazajā Dammes muižā''' (''Kleindammenhof''), kas atradās pie mūdienu Slokas ielas un [[Kurzemes prospekts|Kurzemes prospekta]] rietumu daļas krustojuma [[Dammes iela]]s rajonā (iela nosaukta muižas vārdā). Līdz mūsdienām abu muižu ēkas nav saglabājušās.

'''Antiutopija''' jeb '''distopija''' ({{val-el|δυσ + τόπος}} — 'nav laba vieta') ir literāra žanra [[Utopija|utopijas]] pretmets. <ref>[https://en.oxforddictionaries.com/definition/dystopia Oxford Dictionaries. Oxford University Press. 2012.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171004071215/https://en.oxforddictionaries.com/definition/dystopia |date={{dat|2017|10|04||bez}} }}</ref>
Populārs antiutopijas piemērs ir [[Džordžs Orvels|Džordža Orvela]] darbs [[1984 (romāns)|1984]].

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jeruzaleme
 | official_name            = {{ara|יְרוּשָׁלַיִם}}<br />{{ara|القدس}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = HaArbaa IMG 0541.JPG
 | image_caption            = 
 | image_flag               = Flag of Jerusalem.svg
 | image_seal               = 
 | image_shield             = Emblem_of_Jerusalem.svg
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Izraēla#Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ISR}}<br />{{PSE}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Jeruzaleme (apgabals)|Jeruzaleme]]
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name2        = 
 | established_title        = 
 | established_date         = 
 | established_title2       = 
 | established_date2        = 
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 125.156
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 652
 | population_as_of         = 2013. gada
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 890428
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 1029300
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[IDT]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 31 | latm = 46 | lats = 06 | latNS = N
 | longd = 35 | longm = 12 | longs = 49 | longEW = E
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 754
 | website                  = {{URL|http://www.jerusalem.muni.il}}
 | footnotes                = 
}}

{{vikisaites+}}
'''Segaudi''' klāj [[Augi|auga]] orgānus no ārpuses, saista augus ar apkārtējo vidi un izpilda [[Aizsardzības mehānismi augos|aizsargfunkciju]]. Segaudi aizsargā augu no pārmērīgas ūdens iztvaikošanas ([[Mitrais tropu mežs|tropu mežos]] epiderma transpirāciju neierobežo, bet gan pasargā lapas no saplaisāšanas tropu lietus laikā), pārāk spilgta apgaismojuma, no krasām temperatūras izmaiņām, no sīkiem mehāniskiem bojājumiem, no atmosfēras putekļiem, sīku dzīvnieku uzbrukumiem, kā arī no parazītisku [[Sēnes|sēņu]] un [[Baktērijas|baktēriju]] iekļūšanas organismā. Ūdens augu segaudi aizkavē ūdens ieplūšanu intercelulāros. Bez tam pa segaudiem notiek gāzu apmaiņa ar apkārtējo vidi un tiek uzņemtas barības vielas. 
Izšķir '''''primāros''''', '''''sekundāros''''' un '''''terciāros''''' segaudus. '''Primārie''' segaudi ir '''''epiderma''''', '''sekundārie''' audi ir '''''periderma''''' un '''terciārie''' ir '''''kreve'''''.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Kondratovičs|first1=Rihards|title=Augu anatomijas praktikums|date={{dat|1976|07|29||bez}}|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|pages=108.-109.|accessdate={{dat|2015|12|12||bez}}}}</ref>

{| class="infobox" style="font-size: 85%;"
|+ '''{{#if:{{{nosaukums|}}}|{{{nosaukums}}}|{{PAGENAME}}}}'''
|-
{{#if: {{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{Infokastes attēls|attēls={{{attēls}}}|att_izm={{{att_izm|}}}|att_izm_def=220px|nosaukums={{{nosaukums|}}}|paraksts={{{paraksts|}}}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Novērojumu dati 
|-
{{#if: {{{epoha|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Epoha'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{epoha}}}
{{!}}-
}}
|'''[[Zvaigznājs]]'''
|colspan="2"|{{{zvaigznājs}}}
|-
|'''[[Rektascensija]]'''
|colspan="2"|{{{rektascensija}}}
|-
|'''[[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]'''
|colspan="2"|{{{deklinācija}}}
|-
{{#if: {{{redz.spožums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Redzamais spožums]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{redz.spožums}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Astrometrija 
|-
{{#if: {{{r.ātrums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Radiālais ātrums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{r.ātrums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{ī.kustība|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Īpatnējā kustība'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{ī.kustība}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{paralakse|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Paralakse]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{paralakse}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{attālums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Attālums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{attālums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{abs.spožums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Absolūtais spožums]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{abs.spožums}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Raksturojums 
|-
{{#if: {{{s.klase|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Spektra klase]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{s.klase}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tips|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tips'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{tips}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{masa|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Masa]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{masa}}} 
{{!}}-
}}
{{#if: {{{rādiuss|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Rādiuss]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{rādiuss}}} 
{{!}}-
}}
{{#if: {{{starjauda|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Starjauda'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{starjauda}}} 
{{!}}-
}}
{{#if: {{{temperatūra|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Temperatūra]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{temperatūra}}} 
{{!}}-
}}
{{#if: {{{vecums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Vecums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{vecums}}} 
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Citi nosaukumi 
|-
{{#if: {{{c.nosaukumi|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{c.nosaukumi}}} 
{{!}}-
}}
|}<noinclude>
<pre><nowiki>
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = 
| attēls = 
| att_izm = 
| paraksts = 
| epoha = 
| zvaigznājs = 
| rektascensija = 
| deklinācija = 
| redz.spožums=
| r.ātrums=
| ī.kustība=
| paralakse=
| attālums =
| abs.spožums=
| s.klase=
| tips =
| masa =
| rādiuss = 
| starjauda=
| temperatūra=
| vecums=
| c.nosaukumi=
}}</nowiki></pre>
[[Kategorija:Infokastes]]
[[Kategorija:Astronomijas veidnes]]
</noinclude>

[[Kategorija:PC spēles]]
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Linux]]

[[Image:Stack.png|right|thumb|230px|[[Steks (datu struktūra)|Stekā]] pēdējais ievietotais elements tiek apstrādāts (izņemts) kā pirmais.]]

{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskās dāvanu kartes''' ir plastikāta [[norēķinu karte]]s ar magnētisko joslu un individuālu kartes numuru, kas lietojamas kā alternatīvs maksāšanas līdzeklis par precēm un/vai pakalpojumiem. 

{{papildu atsauces+}}
{{atveidošana+}}
 glezna ''Vētraina jūra naktī'' (1849. gads) ]]
'''Ūdens''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]]) un [[Reliģija|reliģijā]] ir arhaisks un universāls dzīvības izcelšanās un auglības simbols. Ambivalents spēks, kurš gan rada un uztur visu dzīvo, gan spēj to arī iznīcināt. Ir arī tīrības, šķīstības, pārmaiņu, kā arī [[Haoss|haosa]] un nāves simbols. Ūdens bieži saistīts ar [[Pagānisms|pagāniskiem]] un reliģiskiem rituāliem, ar augstāku spēku klātbūtni un svētību. Tas garīgi atjauno, attīra un pasargā no ļaunā.

[[File:Plover Bay winter house.jpg|thumb|250px|Juitu jaranga Providenijas līcī]]
'''Jaranga''' (no {{val|ckt|яраӈы}}) ir tradicionāla [[Krievija]]s ziemeļaustrumu un [[Beringa jūra]]s salu tautu pārvietojama vai stacionāra dzīvojamā māja. Izplatīta [[čukči]]em, [[juiti]]em un [[korjaki]]em. 
[[File:Taeltstomme vid pitlekaj.jpg|thumb|250px|Jarangas rāmis]]
Ēkai ir 3,4—4,7 m augsta un pamatnē 5,5—8 m diametrā [[kupols|kupolveidīga]] forma. Ēkas karkasu būvē no vieglām koka kārtīm. Sienas veido nedaudz slīpas uz iekšpusi, virs tām konisks jumts ar nedaudz uz ziemeļiem nobīdītu virsotni. Stacionārajām jarangām ēkas centrā ir jumta konstrukciju balstošs stabs vai trijkājis. No virspuses ēku apšuj ziemā ar [[ziemeļbriedis|ziemeļbriežu]] vai [[valzirgs|valzirgu]] ādām, vasarā — ar audumu ([[brezents|brezentu]]). Vienai jarangai nepieciešams ap 50 zvērādu. No ārpuses jarangu nosaitē ar siksnām un balastam iekar akmeņus. Piejūras čukči stacionārās jarangas pie apakšējās malas nostiprina ar velēnu un akmeņiem.

ražots fotoelektronu pavairotājs ''[[Hamamatsu]] R446'' no [[spektrofotometrs|spektrofotometra]].]]
. gadā ražots pavairotājs ar vienu dinodu ФЭУ-2]]
'''Fotoelektronu pavairotājs''' jeb '''fotoelektronu daudzkāršotājs''' ir [[vakuums|vakuuma]] elektroierīce, kurā tiek izmantotas [[fotoefekts|fotoefekta]] un [[sekundārā emisija|sekundārās emisijas]] parādības un kuru lieto kā sevišķi jutīgu [[gaisma]]s [[sensors|sensoru]].

{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s<sup>1</sup>
|tabulas attēls=
|attēls=<br />Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54&nbsp;°C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342&nbsp;°C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

'''24. janvāris''' ir gada 24. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 341 diena (342 [[garais gads|garajā gadā]]).

galvaskauss]]
 galvaskauss]]
 galvaskauss]]
'''Galvaskauss''' ({{val|la|cranium}}) ir [[kauli|kaulu]] veidojums, kas ir sastopams [[cilvēki]]em un daudziem [[dzīvnieki]]em. Tas aizsargā galvā esošos [[orgāns|orgānus]].
Galvaskausā izšķir smadzeņu nodalījumu jeb [[Smadzeņu kapsula|smadzeņu kapsulu]] ({{val|la|neurocranium}}) un sejas jeb [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]] ({{val|la|splanchnocranium}}).
Smadzeņu nodalījumu veido pakauša, ķīļa, deniņu, sieta, paura, paurstarpas un pieres kauli. Pakauša, ķīļa un sieta kauli ir nepāra, bet deniņu, paura, paurstarpas un pieres kauli ir pāra.

Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

Par [[riņķa līnija]]s '''rādiusu''' sauc jebkuru [[nogrieznis|nogriezni]], kas savieno riņķa līnijas centru ar kādu no tās [[punkts (ģeometrija)|punktiem]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Par rādiusu mēdz saukt arī šī nogriežņa [[garums|garumu]]. Riņķa līnijas un sfēras rādiuss ir vienāds ar pusi no tās [[diametrs|diametra]].

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Edgars „Zirgs” Grabovskis
|Attēls = Skyforger 16127 Cernunnos Fest 06.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts = 
|Fons = solists
|Dz_vārds = Edgars Grabovskis
|Dzimis = 1972. gada 27. maijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, [[basģitāra]], [[ģīga]], [[vargāns]]
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]<br />[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = basģitārists
|Gadi = 1991-pašlaik
|Izdevējkompānija = 
|Darbojies_arī = ''[[Grindmaster's Death]]'' <small>(1991—1995)</small><br />''[[Skyforger]]'' <small>(1995—pašlaik)</small>
|Mlapa = 
|Dzimums = V
}}

'''27. janvāris''' ir gada 27. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 338 (339 garajā gadā) dienas.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vērgales pagasts
| karte             = Vērgales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Vērgale
| platība           = 190,6
| iedzīvotāji       = 1 363<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1363 / 190.6 round 1}}
| izveidots         = 1877
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vērgales pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām, [[Baltijas jūra]]s krastā. Robežojas ar sava novada [[Sakas pagasts|Sakas]], [[Medzes pagasts|Medzes]] un [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]] pagastiem.

{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ke
|background            = #CCF
|logo                  = 
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''KeNIC''
|sponsors              = ''KeNIC''
|domātais-pielietojums = Ar [[Kenija|Keniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Kenijā
|ierobežojumi          = 
|struktūra             = Domēnu reģistrācija tikai trešajā līmenī
|dokumenti             = 
|strīdu-risināšana     = 
|mājas-lapa            = [http://www.kenic.or.ke/ www.kenic.or.ke]
}}

'''Austrumvācijas ampelmaņi''' ({{val|de|Ampelmännchen}}) ir [[Vācija]]s [[gājēju pāreja|gājēju]] [[luksofors|luksoforos]] redzamās cilvēka figūras.

{{Citas nozīmes|atstarojošu virsmu|Spogulis (nozīmju atdalīšana)|Spogulis}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils}}

'''Valkas vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Valka]]s dibināšanas senā tirdzniecības ceļu krustpunktā pie [[Tālava]]s un [[Ugaunija]]s robežas. [[Livonijas Konfederācija]]s laikā viena no [[Livonijas landtāgs|Livonijas landtāgu]] sanākšanas vietām. Pēc [[Latvijas—Igaunijas robeža]]s novilkšanas 1920. gadā sadalīta divās pilsētās.

[[Kategorija:Matemātika]]
[[Kategorija:Elektrodinamika]]

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| official_name = Milvoki
| settlement_type = [[Lielpilsēta]]
| nickname = 
| website = 
| image_skyline = Collage of sites in Milwaukee.jpg
| imagesize = 
| image_caption = 
| image_flag = 
| image_seal = 
| image_map = WIMap-doton-Milwaukee.PNG
| mapsize = 180px
| map_caption = Milvoki, Viskonsina
| image_map1 = 
| mapsize1 = 
| map_caption1 = 
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_type1 = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
| subdivision_type2 = Apgabals
| subdivision_name = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_name1 =  [[Viskonsina]]
| subdivision_name2 = [[Milvoki apgabals|Milvoki]], [[Vašingtona apgabals|Vašingtona]], [[Vaukešā apgabals|Vaukeša]]
| government_type = 
| leader_title = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
| leader_name = Toms Berets
| established_date = 
| area_footnotes = |area_magnitude
| area_total_sq_mi = 
| area_land_sq_mi = 
| area_water_sq_mi = 
| area_total_km2 = 251.0
| area_land_km2 = 248.8
| area_water_km2 = 2.2
| population_as_of = 2008
| population_total = 604 477
| population_metro = 1 739 497
| population_density_km2 = 2399.5
| population_footnotes = 
| timezone = CST
| utc_offset = -6
| timezone_DST = CDT
| utc_offset_DST = -5
| postal_code_type = 
| postal_code = 
| area_code = 414
| elevation_m = 
| elevation_ft = 
| blank_name = 
| blank_info = 
| blank1_name = 
| blank1_info = 
| footnotes = 
| native_name = ''Milwaukee''
}}
'''Milvoki''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Milwaukee'') ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Viskonsina]]s štata lielākā pilsēta [[Mičigans|Mičigana]] dienvidrietumu krastā.

{{Commonscat|Earthquakes|Zemestrīces}}

{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}

[[Kategorija:ASV uzņēmumi]]
[[Kategorija:Samsung]]

[[Kategorija:Ieži]]

{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Breds Pits
|vārds_orig               = ''Brad Pitt''
| attēls                  = Brad Pitt 2019 by Glenn Francis.jpg
| attēla izmērs           = 215px
| komentārs               = Breds Pits 2019. gadā
| dz. vārds               = Viljams Bredlijs Pits
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|18}}
| dz. vieta               = {{vieta|ASV|Oklahoma|Šonī}}
| miršanas datums         = 
| miršanas vieta          = 
| citi vārdi              = 
| nodarbošanās            = 
| darbības gadi           = 1987-pašlaik
| dzīvesbiedrs            = [[Dženifere Anistone]] (2000-2005)<br />[[Andželīna Džolija]]<br />(2005-2014 partnerattiecības;<br />precējušies 2014, šķiršanās procesā no 2016)
| mājaslapa
| akadēmijasbalva         = [[86. Kinoakadēmijas balva|2013]]: [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]] kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" <small>(kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])</small><br />2020: Labākais aktieris otrā plāna lomā ("[[Reiz Holivudā]]", 2019)
| BFTMAbalva              = Balva "Labākā filma" kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" <small>(kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])</small><br />Labākais aktieris otrā plāna lomā 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaglobusabalva       = Labākais aktieris otrā plāna lomā: 1995. gada filmā "[[12 pērtiķi]]" un 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]" 
| zeltaavenesbalva        = Sliktākais ekrāna pāris 1994 "[[Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas]]" <small>(kopā ar [[Toms Krūzs|Tomu Krūzu]])</small>
| apbalvojumi             = '''[[Saturna balva]]''' Labākais aktieris otrā plāna lomā 1995 "[[12 pērtiķi]]"<br />[[Venēcijas kinofestivāls|Volpi kauss "Labākais aktieris galvenajā lomā"]] 2007 "[[Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas]]"
| dzimums                 = V
}}

{{novec|Tata 2008. gadā gatavojas sākt ražot...}}
'''Kompresētā gaisa transportlīdzekḷi''' ir transportlīdzekḷi kuru dzinēji darbojās uz saspiestu gaisu.

{{BioTakso infokaste
|        attēls =Two_adult_Guinea_Pigs_(Cavia_porcellus).jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Caviidae
|     dzimta_lv = Jūrascūciņu dzimta
|         ģints = Cavia
|      ģints_lv = Jūrascūciņas
|          suga = C. porcellus
|       suga_lv = Jūrascūciņa
|      binomial = Cavia porcellus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      sinonīmi = 
* Mus porcellus
* Cavia cobaya
* Cavia anolaimae
* Cavia cutleri
* Cavia leucopyga
* Cavia longipilis
|   kategorijas = nē
}}

{{BioTakso infokaste
|         attēls = Chroicocephalus_ridibundus_2012a.jpg
|  att_nosaukums = Lielais ķīris vasaras apspalvojumā
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Charadriiformes
|       kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|         dzimta = Laridae
|      dzimta_lv = Kaiju dzimta
|          ģints = Chroicocephalus
|       ģints_lv = Ķīri
|           suga = Chroicocephalus ridibundus
|        suga_lv = Lielais ķīris
|       binomial = Chroicocephalus ridibundus<br> <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Larus ridibundus''
|attēls2=Black-headed Gulls (Larus ridibundus) (W1CDR0001402 BD19).ogg}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Antracēna struktūrformula ar atomu numerāciju<br /><br />Antracēna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = paranaftalīns
|           CAS numurs = 120-12-7
|      ķīmiskā formula = С<sub>14</sub>Н<sub>10</sub>
|              molmasa = 178,23
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 218&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 340&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Antracēns''' (С<sub>14</sub>Н<sub>10</sub>) ir [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskais aromātiskais ogļūdeņradis]] (tā molekula sastāv no 3 lineāri kondensētiem [[benzols|benzola]] gredzeniem). Antracēns ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas nešķīst ūdenī, bet šķīst [[acetons|acetonā]] un [[acetonitrils|acetonitrilā]], kā arī karstā [[benzols|benzolā]]. Antracēna  šķīdumiem un pilnīgi tīriem kristāliem raksturīga violeta [[fluorescence]].

[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Terminoloģija]]

'''Džozefs Plankets''' ({{val|ga|Seosamh Pluincéid}}; dzimis 1887. gada 21. novembrī [[Dublina|Dublinā]], miris 1916. gada 4. maijā, turpat) bija īru nacionālās atbrīvošanās kustības dalībnieks, dzejnieks un žurnālists, revolucionārs. Vairāku dzejoļu krājumu autors, viens no Īrijas nacionālā teātra veidotājiem.

[[Kategorija:Portāli]]
[[Kategorija:Biogrāfija]]

{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Andrejs Brutāns
| vārds_orig = ''Andreas Bruttan''
| dz_gads = 1824
| m_gads = 1893
| m_vieta = Tērbata, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Tartu]], {{EST}})
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = Andreas Brutāns, Annette Brutāne
| paraksts = 
| darba_vietas = [[Tartu|Tērbata]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi = 
| dz_vieta = Vējavas pagasts, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 6
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 30
| brāļi = Jākobs Frīdrihs Brutāns, Karls Voldemārs Brutāns, Juliuss Eduards Brutāns, Vilhelms Ferdinands Brutāns
| māsas = Vilhelmīne Henriette Vogele, Marija Amālija Mietere, Annette Magdalēna Brutāne
| bērni = Teodors Karls Frīdrihs Brutāns, Selma Elizabete Brutāne, Ernsts Gustavs Brutāns, Pauls Andreas Frīdrihs Brutāns, Marianne Leontīne Brutāne, Marta Kronberga, Roberts Augusts Karls Brutāns, Anna Helene Brutāne, Georgs Teodors Juliuss Brutāns, Andreas Francs Brutāns
| dzīvesbiedrs = Olga Leonora Brutāne (dz. Veinere)
| attēls = Bruttan_andreas_1.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Georgs Andrejs Brutāns
}}

'''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

'''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

{{Militārpersonas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Hadži Murats
|          vārds_orig = XIажи Мурад
|              attēls = Хаджи-Мурат.JPG
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1818
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = [[Kunžaka]], [[Dagestāna]] 
|              m_gads = 1852
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Haksa]], [[Azerbaidžāna]]
|     dienesta_pakāpe = 
|           pilsonība = 
|             tautība = [[avāri|avārs]]
|            paraksts = 
|              pakāpe = 
|      dienesta_laiks = 
|              valsts = 
|           struktūra = 
|             vienība = 
|        nodarbošanās = 
|           komandēja = 
|              kaujas = [[Kaukāza karš]]
|         apbalvojumi = 
|           izglītība = 
|          cits_darbs = 
}}

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = سلطنة عمان, ''Salṭanat ʻUmān''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Omānas Sultanāts
|            valsts_nosaukums = Oman
|               karoga_attēls = Flag of Oman.svg
|            karoga_nosaukums = Omānas karogs
|              ģerboņa_attēls = National emblem of Oman.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Omānas emblēma
|                 symbol_type = Emblēma
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto = 
|                valsts_himna = ''[[Nashid as-Salaam as-Sultani]]''
|               kartes_attēls = Oman in its region.svg
|             kartes_paraksts = Omānas atrašanās vieta Arābijas pussalā
|               galvaspilsēta = [[Maskata]]
| latd= 23 | latm= 36 | latNS= N | longd= 58 | longm= 33 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas = 
|        etniskās_grupas_gads = 
|              valsts_iekārta = [[Absolūta monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Omānas sultāni|Sultāns]]
|                valsts_galva = [[Haitams ibn Tariks al Saīds]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Omānas kanclers|Kanclers]]
|               valsts_galva2 = ''[[Fahad ibn Mahmood Al Said]]''
|        neatkarības_iegūšana = [[Omānas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = 
|                    dibināta = 
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1970]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = 
|         neatkarības_datums2 = 
|                 platība_km2 = 309 500
|               platība_rangs = 70.
|              procenti_ūdens = 
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021. gada decembrī
|          iedzīvotāju_skaits = 4 527 446<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ncsi.gov.om/Elibrary/LibraryContentDoc/bar_monthly%20statistical%20bulletin%20Jan%202022_cff66e97-a7db-4265-a22d-5d42509261f4.pdf|title=Monthly Statistica Bulletin : Jan 2022|publisher=ncsi.gov.om|access-date={{dat|2022|01|23||bez}}|archive-date={{dat|2022|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220123004127/https://www.ncsi.gov.om/Elibrary/LibraryContentDoc/bar_monthly%20statistical%20bulletin%20Jan%202022_cff66e97-a7db-4265-a22d-5d42509261f4.pdf}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 125.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 14,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 222.
|                     IKP_PPP = 74,431 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs = 
|          IKP_PPP_per_capita = 25 109
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,846 <font color=green>augsts</font>
|                   HDI_rangs = 56.
|                        Gini = 
|                   Gini_gads = 
|             Gini_kategorija = 
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[Omānas riāls]]
|                valūtas_kods = OMR
|                  laika_zona = 
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST = 
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns = [[.om]]
|              tālsarunu_kods = 968
|                iso_kods_num = 512
|              iso_kods_alfa2 = OM
|              iso_kods_alfa3 = OMN
|                    piezīmes = 
|                    piezīme1 = 
|                    piezīme2 = 
}}

{{Commonscat|Politicians of Ukraine}}

[[Kategorija:Tekstilrūpniecība]]
[[Kategorija:Apģērbs]]

{{BioTakso infokaste
 |      binomial = Ixodoidea
 |        attēls = Ixodus ricinus 5x.jpg
 | att_nosaukums = {{TaksoSaite|Ixodus ricinus}}
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Arthropoda
 |       tips_lv = Posmkāji
 |         klase = Arachnida
 |      klase_lv = Zirnekļveidīgie
 |    apakšklase = Acari
 | apakšklase_lv = Ērces
 |     virskārta = Parasitiformes
 |  virskārta_lv =
 |         kārta = Ixodida
 |      kārta_lv = Ganību ērces
 |    virsdzimta = Ixodoidea
 | virsdzimta_lv = Ganību ērču virsdzimta
 |  virsdzimta_r = Ganību ērces
 |      sinonīmi = 
 |    iedalījums = 
* {{TaksoSaite|Ixodidae}}
* {{TaksoSaite|Argasidae}}
* {{TaksoSaite|Nuttalliellidae}}
 |   kategorijas = nē
}}

'''Nīlsena reitings''' ({{val|en|Nielsen ratings}}) ir [[plašsaziņas auditorija]]s reitinga sistēma, ko veido ''[[Nielsen Media Research]]'', kas pēta un uzskaita [[auditorija]]s lielumu un [[ētera plānošana|televīzijas programmu]] saturu Amerikas Savienotajās Valstīs izmantojot konkrēto reitinga sistēmu.

{{Infobox IPA|ipa-number=116|ipa=110|ipa-image=Xsampa-n.png|xsampa=n|unicode=U+006E|kirshenbaum=n|sound=alveolar nasal.ogg}}

{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hameleons
| abbreviation = Cha
| name_latin = Chamaeleon
| RA = 11
| dec = −80 
| areatotal = 132
| arearank = 79. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cha''
| starmagnitude = 4,05
| neareststarname = ''α Cha''
| stardistance = 63,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Muša (zvaigznājs)|Muša]]<br />[[Kuģa Ķīlis]]<br />[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]<br />[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]<br />[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]<br />[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

'''1. jūlijs''' ir gada 182. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (183. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

{{Grāmatas infokaste v2
| name              = Krusttēva Toma būda
| title_orig        = Uncle Tom's Cabin; or, Life Among the Lowly.
| image             = UncleTomsCabinCover.jpg
| alt               = 
| caption           = Romāna "Krusttēva Toma būda" 1852. gadā iznākušās grāmatas vāks.
| author            = [[Henrieta Bīčere-Stova]]
| illustrator       = [[Hamets Billings]]
| country           = ASV
| genre             = Novele
| oclc              = 1077982310
| dewey             = 813.3
| congress          = PS2954 .U5
| language          = Angļu
| published         = 1852 (two volumes)
| publisher         = [[Džons P. Dževets]] un Kompānija
| publisher2        = after serialization in ''[[The National Era]]'' beginning June 5, 1851
| followed_by       = [[Atslēga uz Krusttēva Toma būdu]]
}}

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Petro Porošenko
| vārds_orģ           = ''Петро Олексійович Порошенко''
| attēls              = EPP Congress Rotterdam - Day 1 (52113152023) (cropped).jpeg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Porošenko 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2014|6|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|2019|5|20|N}}
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = [[Oleksandrs Turčinovs]]
| pēctecis            = [[Volodimirs Zelenskis]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Ukrainas ekonomiskās attīstības un tirdzniecības ministrs
| term_sākums2        = {{dat|2012|3|23|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2012|12|24|N}}
| viceprezidents2     = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = 
| premjers2           = 
| priekštecis2        = 
| pēctecis2           = 
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = Ukrainas ārlietu ministrs
| term_sākums3        = {{dat|2009|10|9|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2010|3|11|N}}
| viceprezidents3     = 
| vicepremjers3       = 
| vietnieks3          = 
| prezidents3         = 
| premjers3           = 
| priekštecis3        = 
| pēctecis3           = 
<!------ Ceturtais amats ------>
| amats4              = Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs
| term_sākums4        = {{dat|2005|2|8|N}}
| term_beigas4        = {{dat|2005|9|8|N}}
| viceprezidents4     = 
| vicepremjers4       = 
| vietnieks4          = 
| prezidents4         = 
| premjers4           = 
| priekštecis4        = 
| pēctecis4           = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1965|9|26}}
| dzim_vieta          = [[Bolhrada]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = 
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija             = 
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = Marina Porošenko
| bērni               = Oleksijs, Jevheņija, Oleksandra, Mihailo
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = 
| paraksts            = Petro Poroshenko Signature 2014.png
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}

{{Commonscat|Physiologists|Fiziologi}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ridžaina
 | official_name              = ''Regina''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               = 
 | nickname                 = 
 | motto                    = 
 | image_skyline            = Buildings in Downtown Regina as seen from Victoria Park.jpg
 | imagesize                = 
 | image_caption            = 
 | image_flag               = Flag of Regina.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Regina, Saskatchewan.svg
 | pushpin_map              = Kanāda#Saskačevana
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =  50 | latm  = 27 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 104 | longm = 36 | longs = 24 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Kanāda}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = {{CA-SK}}
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name2        = 
 | area_total_km2           = 145.5
 | elevation_m              = 577
 | population_total         = 193100
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrālais laiks|CST]]
 | utc_offset               = -6
 | website                  = {{URL|http://www.regina.ca/}}
 | footnotes                = 
}}
'''Ridžaina''' ({{val|en|Regina}}) ir pilsēta [[Saskačevana|Saskačevanā]], [[Kanāda|Kanādā]]. Saskačevanas provinces administratīvais centrs, provinces dienvidu kultūras un komercijas centrs un pēc iedzīvotāju skaita otra lielākā pilsēta štatā pēc [[Saskatūna]]s.

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Eibija Linkolna 
|      Vārds_orig = ''Abbey Lincoln'' 
|          Attēls = Abbey Lincoln in 1966.jpg
|         Att_izm = 
|        Apraksts = Eibija Linkolna 1966. gadā
|        Dz_vārds = Anna Marija Vūldridža
|      Pseidonīms = Eibija Linkolna 
|          Dzimis = {{dat|1930|8|6}}
|        Vieta_dz = [[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2010|08|14|1930|8|6}}
|        Vieta_mr = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Vieta = 
|           Žanrs = [[Popmūzika]]
|    Nodarbošanās = Mūziķe, dziesmu autore, aktrise
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 1956-2008
|Izdevējkompānija = [[Riverside Records|''Riverside'']], [[Verve Records|''Verve'']]
|   Darbojies_arī = 
|           Mlapa = 
|         Dzimums = S
}}
'''Anna Marija Vūldridža''' ({{val|en|Anna Marie Wooldridge}}, dzimusi {{dat|1930|08|6}}; mirusi {{dat|2010|08|14}}), plašāk pazīstama ar skatuves vārdu '''Eibija Linkolna''', bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[dziedātāja]], [[Komponists|dziesmu autore]] un [[aktrise]], kura sarakstīja un pati izpildīja savas kompozīcijas. Viņa bija [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aktīviste 20. gadsimta 60. gados.<ref name=InstituteofJazz-Rutgers-Papers-2012>{{Tīmekļa atsauce|last1=Griffen|first1=Anders|title=The Abbey Lincoln Collection, 1949-2008 (MC 101)|url=http://newarkwww.rutgers.edu/IJS/collections/lincolnb.html|website=[[Institute of Jazz Studies]], [[Rutgers University]] Libraries|accessdate=30 May 2015|date=December 2012}}</ref><ref name=NYT>{{Ziņu atsauce|last=Chinen|first=Nate |title=Abbey Lincoln, Jazz Singer and Writer, Dies at 80|url=http://www.nytimes.com/2010/08/15/arts/music/15lincoln.html|accessdate=2010-08-14|newspaper=New York Times|date=August 14, 2010| archiveurl= https://web.archive.org/web/20110707150107/http://www.nytimes.com/2010/08/15/arts/music/15lincoln.html|archivedate=July 7, 2011 |deadurl=no}}</ref> Linkolna nomira [[Manhatana|Manhatanā]] 8 dienas pēc savas 80. dzimšanas dienas, viņas patiesais [[nāve]]s iemesls publiski netika atklāts. Pēc nāves dziedātāja tika [[kremēšana|kremēta]].<ref>[http://www.thedeadrockstarsclub.com/2010b.html Ziņa par Linkolnas nāvi], Thedeadrockstarsclub.com;</ref>

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Acetilsalicilskābes struktūrformula<br /><br />Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,<br />2-acetiloksibenzoskābe,<br />etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C<sub>9</sub>H<sub>8</sub>O<sub>4</sub>
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350 
|  kušanas temperatūra = 136&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140&nbsp;°C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH<sub>3</sub>COOC<sub>6</sub>H<sub>4</sub>COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

'''Kaskadieris''' ({{Val-fr|cascade}} - savstarpēji saistīti [[akrobātika]]s elementi) ir [[kino]] profesija; sarežģītu un bīstamu triku izpildītājs.

'''Salīdzinošās''' jeb '''relatīvās priekšrocības''' princips [[ekonomika|ekonomikā]] ir [[konkurētspēja]]s teorija, kas nosaka, ka pat ja viens [[ražošana|ražotājs]] spēj ražot visa veida produktus lētāk kā cits ražotājs, [[tirdzniecība]] abu starpā ir ieteicama tik ilgi, kamēr vien abu [[alternatīvās izmaksas]] ir atšķirīgas.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=comparative%20advantage&list=&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm]</ref> Pretstatā [[absolūtā priekšrocība]] ir valstij, kurā preci var ražot lētāk pateicoties pastāvīgām priekšrocībām, piemēram, [[klimats]] un tamlīdzīgi. Salīdzinošo priekšrocību 19. gs. sākumā pirmais definēja [[ekonomists]] [[Deivids Rikardo]].

, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO<sub>2</sub>×''n''H<sub>2</sub>O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Folklenda Salas
|           valsts_nosaukums = Falkland Islands
|           karoga_nosaukums = Folklenda Salu karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Falkland Islands.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Folklenda Salu ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Falkland Islands.svg
|              kartes_attēls = Falkland Islands in United Kingdom.svg
|                valsts_moto = <!--speechmarks (quotation):-->"Desire the right"
|               valsts_himna = <!--italics (song/music title):-->''[[God Save the King]]''{{nbsp|2}}{{small|(oficiālā)}}<br />''[[Song of the Falklands]]''
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|              galvaspilsēta = [[Stenli]]
|latd=51 |latm=42 |latNS=S |longd=57 |longm=51 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|              platība_rangs = 162.
|                platība_km2 = 12 173
|             procenti_ūdens = 0
|         iedzīvotāju_skaits = 2841<ref name=census2012>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |title=Headline results of 2012 Falkland Islands Census released |date=10 September 2012 |publisher=Falkland Islands Government |accessdate=19 December 2012 |archive-date={{dat|2013|01|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |date={{dat|2013|01|04||bez}} }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 220.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year = 
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,26
|population_density_sq_mi = 0,65 <!--Do not remove per [[WP:MOSNUM]]-->
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 241.
|                    IKP_PPP = $75&nbsp;miljoni
|              IKP_PPP_rangs = 223.
|               IKP_PPP_gads = 2005
|         IKP_PPP_per_capita = $55 400<ref name="CIA">2002 estimate. {{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html |title=CIA World Factbook 2012 |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2013-01-04 |archive-date=2010-02-01 |archive-url=https://www.webcitation.org/5nDnCpHEG?url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html }}</ref>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 7.
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums = Britu valdīšanas atjaunošanas
|         neatkarības_datums = 1833
|      neatkarības_notikums2 = Kroņa kolonija
|        neatkarības_datums2 = 1841
|      neatkarības_notikums3 = Lielbritānijas atkarīgā teritorija
|        neatkarības_datums3 = 1981
|      neatkarības_notikums4 = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|        neatkarības_datums4 = 2002
|      neatkarības_notikums5 = Pašreizējā konstitūcija
|        neatkarības_datums5 = 2009
|                  Gini_gads = |Gini_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                       Gini = <!--number only--> |Gini_ref = 
|                   HDI_gads = |HDI_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                        HDI = <!--number only--> |HDI_ref = 
|                     valūta = [[Folklendas sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = FKP
|iso3166code = FK
|                 laika_zona = [[Falkland Islands Time|FKT]]
|                 utc_offset = −4
|             laika_zona_DST = [[Falkland Islands Summer Time|FKST]]
|             utc_offset_DST = −3
|               iso_kods_num = 
|             iso_kods_alfa2 = 
|             iso_kods_alfa3 = 
|             tālsarunu_kods = 500
|                     domēns = [[.fk]]
}}
'''Folklenda Salas''' ({{val|en|Falkland Islands}}), sauktas arī par '''Malvinu salām''' ({{val|es|Islas Malvinas}}), ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s kolonija [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos, uz kuru pretendē arī [[Argentīna]].

{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara<br /> Vīnes aplenkums tika noņemts<br />Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':<br />
 [[Polija-Lietuva]]<br /> [[Svētā Romas impērija|Austrija]]<br /> [[Saksija]]<br /> [[Bavārija]]<br />
 [[Frankonija]]<br />[[Švābija]] 
|combatant2={{OTA}}<br /> [[Krimas haniste]]<br />[[Transilvānija]]<br />[[Valahija]]<br />[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000<br />~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Eifeļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Podul Eiffel''
|attēls               = Eiffel Bridge Ungheni Qual.jpg
|attēla paraksts      = 
|oficiāl nosaukums    = 
|transporta veids     = 
|šķērso               = [[Pruta]]
|atrašanās vieta      = starp [[Ungeni]] un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni, Jasi]]
|apkalpo              = 
|arhitekts            = [[Gistavs Eifelis]]
|tilta tips           = 
|materiāli            = 
|posmu skaits         = 
|balstu skaits        = 
|posma garums         = 
|garums               = 
|platums              = 
|augstums             = 
|maksimālā slodze     = 
|klīrenss             = 
|transporta plūsma    = 
|pamatakmens          = 
|celtniecība          = 
|atklāts              = {{dat|1877|4|21|N}}
|iepriekšējais tilts  = 1874. gadā celts tilts
|nākamais tilts       = 
|sabruka              = 
|tika nojaukts        = 
|izmaksas             = 
|koordinātas          = {{coord|47|11|59.6|N|27|47|13.5|E|region:MD_type:city||display=inline, title}} 
}}
'''Eifeļa tilts''' ({{val|ro|Podul Eiffel}}) ir tilts pār [[Pruta]]s upi un [[Moldova]]s—[[Rumānija]]s robežas šķērsošanas punkts. Tilts atrodas starp [[Ungeni]], pilsētu Moldovā, un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni]], komūnu Rumānijā.

{{Commonscat|Organ systems}}

{{Enciklopēdisks stils}}
{{nepilnīgs}}
{{līdzīgs|Laikmetīgā māksla}}
'''Modernā māksla''' ir [[māksla]]s veids, kas radās<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://artradarjournal.com/2021/11/18/when-does-modern-art-began/|title=When Does Modern Art Began? – ArtRadarJournal.com|access-date=2022-04-11|language=en-US}}{{Novecojusi saite}}</ref> laika posmā no 1860. līdz 1970. gadam. Tas noraida tradicionāli atzītas formas un uzsver [[Individuālisms|individuālismu]] un jūtīgumu.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/modern-art Dictionary.com,web page,definition modern art.Retrieved 20 Jan 2016]</ref>

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Johans Ludvigs Aleksandrs fon Laudons
|     vārds_orig = ''Johann Ludwig Alexander von Laudon''
|         attēls = Johann Ludwig Alexander Freiherr von Laudon.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767 
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1822
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Hadersdorfa, [[Austrijas impērija]]<br />(tagad {{AUT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[feldmaršals|feldmaršalleitnants]] 
|  dienesta_laiks = ap 1780—1809
|          valsts = [[Krievijas impērija]] (līdz 1789), [[Austrija]] (1789—1809)
|       struktūra = 
|         vienība = 
|       komandēja = 
|          kaujas = [[Krievu-turku karš (1787—1792)|Austrijas-Turcijas karš]] (1787—1791), [[Napoleona kari]]
|       izglītība = 
|     apbalvojumi = 
|      cits_darbs = 
}}
}}

'''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.

{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Rosalind Franklin''
| attēls =Rosalind Franklin.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = 
| dz_gads =1920
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =25
| dz_vieta =[[Kensingtona]], [[Londona]], {{GBR}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=4
| m_diena=16
| m_vieta =[[Čelsija]], [[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[ebreji]]ete
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[biofizika]]
| pasniedzēji =[[Ronalds Norišs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS struktūra]],<br />[[vīruss|vīrusu]] struktūra
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes = 
}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Penkules pagasts
| karte             = Penkules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Penkule
| platība           = 74,09
| iedzīvotāji       = 1058<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1058 / 74.09 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = 
}}
'''Penkules pagasts''' ir viena no [[Dobeles novads|Dobeles novada]] administratīvajām teritorijām tās vidienē. Robežojas ar sava novada [[Naudītes pagasts|Naudītes]], [[Auru pagasts|Auru]], [[Bēnes pagasts|Bēnes]], [[Bukaišu pagasts|Bukaišu]] un [[Tērvetes pagasts|Tērvetes]] pagastiem. 

'''Nenoteiktais integrālis''' ir [[funkcija]]s <math>f(x)</math> visu primitīvo funkciju <math>F(x)+C</math> kopums, kuru [[atvasinājums]] ir vienāds ar <math>f(x)</math>. To apzīmē ar <math>\int_{\,}^{\,}f(x)dx+C</math>, kur ''C'' ir [[integrācijas konstante]]. Primitīvo funkciju kopuma noteikšanu sauc par funkcijas '''integrēšanu''', un tā ir pretēja darbība [[atvasināšana]]i. Nenoteiktos integrāļus ar noteiktajiem integrāļiem saista [[Ņūtona—Leibnica formula|Ņūtona—Leibnica]] fundamentālā teorēma: funkcijas noteiktā integrāļa vērtība kādā intervālā ir vienāda ar tās nenoteiktā integrāļu starpību intervālu galapunktos. Pastāv vairāki nenoteiktā integrāļa atrašanas veidi, tai skaitā ar [[substitūcija|substitūciju]], izmantojot [[parciālā integrēšana|parciālo integrēšanu]], izmantojot nenoteiktā integrāļa linearitāti.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem<br /><br />Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,<br /> dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,<br /> nitriloacetonitrils, oksālnitrils,<br /> oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C<sub>2</sub>N<sub>2</sub>
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21&nbsp;°C 950
|  kušanas temperatūra = -28&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = −21&nbsp;°C 
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20&nbsp;°C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)<sub>2</sub> - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kalvenes pagasts
| karte             = Kalvenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Kalvenes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kalvenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Kalvene
| platība           = 118,9
| iedzīvotāji       = 634
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 634/ 118.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{Commonscat|Greenland}}

[[Kategorija:Ātrslidotāji]]
[[Kategorija:Japānas sportisti|Ātrslidotāji]]

'''Smilšu skulptūra''' ir telpisks mākslas darbs no smiltīm un ūdens. Tā var būt veidota kā stājskulptūra, figurāla vai abstrakta skulptūra.
Parasti to veido profesionāli tēlnieki ar lielu pieredzi smilšu tēlniecībā. Smilšu skulptūras parasti veido smilšu skulptūru festivālos. Daudzviet pasaulē pludmalēs veido arī smilšu pilis, kas pašas par sevi nav pieskaitāmas skulptūrām. No tā arī radies nosaukums plaši pazīstamam terminam '''smilšu pils'''. Smilšu skulptūras visbiežāk tiek veidotas [[pludmale|pludmalēs]] un tiek celtas, izmantojot tikai smiltis un [[ūdens|ūdeni]].

'''Uzbeku haniste''' ({{val|uz|Oʻzbek ulusi, Oʻzbek xonligi}}, 1428—1468) bija [[Zelta Orda]]s sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta [[valsts]], kas atradās mūsdienu [[Uzbekistāna]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad [[Tjumeņa]]), pēc tam [[Siganaka]] tagadējā [[Kizilordas apgabals|Kizilordas apgabalā]].
 
== Vēsture ==
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta Ordas hana [[Uzbeghans|Uzbeghana]] vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī [[Kazaņas haniste]] (1438), [[Krimas haniste]] (1441), [[Nogaju Orda]] (pēc 1440. gada), [[Kazahu haniste]] (1465), [[Astrahaņas hani]]ste (1466).

{{Sporta būves infokaste
| name = ''Rimi'' Olimpiskais centrs
| native_name = 
| nickname = 
| logo_image = 
| logo_caption = 
| image = Elektrum olimpiskais centrs.jpg
| caption = <small>Olimpiskais sporta centrs 2018. gadā</small>
| UEFA_rating = 
| fullname = 
| former names = {{ubl|Olimpiskais sporta centrs <small>(2005—2016; 2021)</small>|''[[Elektrum Latvija|Elektrum]]'' olimpiskais centrs <small>(2016—2021)</small>}}
| location = {{vieta|Latvija|Rīga}}<br/>[[Grostonas iela]] 6b
| map_type = Rīga
| map_caption = 
| map_alt = 
| map_size = 
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 04.5
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 7
| longs = 27.5
| longEW = E
| coordinates_type = 
| coordinates_region = 
| coordinates_display = 
| coordinates_format = 
| coordinates = 
| broke_ground = 
| built = 2003—2005
| opened = {{Dat|2005|6|3}}
| renovated = 
| expanded = 
| closed = 
| demolished = 
| owner = [[Latvijas Olimpiskā komiteja]]
| operator = SIA "Olimpiskais sporta centrs"
| surface = 
| scoreboard = 
| cost = 
| architect = 
| architect_b = 
| project_manager = 
| structural engineer = SIA "Nams"<br/>Māris Malahovskis
| services engineer = 
| general_contractor = SIA "Skonto Būve"
| main_contractors = 
| capacity = 
| objects = 
| suites = 
| record_attendance = 
| dimensions = 
| acreage = 24 760,70 m<small><sup>2</sup></small>
| tenants = 
| cap_concert = 
| cap_athletics = 
| cap_football = 300
| cap_basketball = 830
| cap_hockey = 6000 (pagaidu laukums)
| cap_cricket = 
| cap_baseball = 
| cap_amfootball = 
| cap_other_label = 
| cap_other = 
| embedded = 
| website = https://www.olimpiskais.lv/
| publictransit = [[11. autobusu maršruts (Rīga)|11.]], [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]] autobuss<br/>[[3. trolejbusu maršruts (Rīga)|3.]], [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5.]], [[22. trolejbusu maršruts (Rīga)|22.]] trolejbuss
}}
'''''Rimi'' Olimpiskais centrs''' (sākotnēji '''Olimpiskais sporta centrs''', iepriekš '''''Elektrum'' olimpiskais centrs'''<ref>"Olimpiskais sporta centrs" turpmāk nesīs "Elektrum" vārdu - Latvijas Olimpiskā komiteja. 2016. g. 17. marts.  http://olimpiade.lv/lv/jaunumi/zinas/olimpiskais-sporta-centrs-turpmak-nesis-elektrum-vardu-968 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220160707/http://olimpiade.lv/lv/jaunumi/zinas/olimpiskais-sporta-centrs-turpmak-nesis-elektrum-vardu-968 |date={{dat|2016|12|20||bez}} }}</ref>) ir daudzfunkcionāla iekštelpu sporta būve [[Grostonas iela|Grostonas ielā]] 6b, [[Rīga|Rīgā]]. Atrodas blakus [[Arēna Rīga|Arēnai Rīga]]. 

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Mezitiloksīda struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>10</sub>O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=129&nbsp;°C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH<sub>3</sub>C(O)CH=C(CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

{{Ēkas infokaste
| name                = Aglonas maizes muzejs
| native_name         = 
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map = Latvija
| status              = 
| image               = Aglonas maizes muzejs1.JPG
| image_alt           = 
| image_size          = 250px
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| owner               = 
| current_tenants     = 
| location            = [[Aglona]], [[Aglonas pagasts]], [[Preiļu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = 
| latd  = 56.1332363 | latNS  = N
| longd = 27.0017417 | longEW = E
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 
| completion_date     = 
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              = 
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = 
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| embedded            = 
| references          = 
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Nandrolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 19-nortestosterons,<br> durabolīns
|           CAS numurs = 434-22-0
|      ķīmiskā formula = C<sub>18</sub>H<sub>26</sub>O<sub>2</sub>
|              molmasa = 274,40
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 120&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}
'''Nandrolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[testosterons|testosterona]] analogs, kura molekula atšķiras no testosterona tikai ar metilgrupas trūkumu pie [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 10. oglekļa atoma. Nandrolonam raksturīga ilgstoša iedarbība un vāji izteikts androgēnais (vīrišķās dzimumpazīmes pastiprinošais) efekts. Ievadot intramuskulāri, nandrolons iedarbības maksimumu sasniedz pēc nedēļas un iedarbība ilgst vismaz 3 nedēļas. Metabolizējas [[aknas|aknās]]; radušies ketosteroīdi izdalās ar [[urīns|urīnu]]. Nandrolona komerciālie preparāti parasti ir [[kaprīnskābe]]s vai [[fenilpropionskābe]]s [[esteri]] ('''nandrolona dekanoāts''' — ''Deca Durabolin'' vai '''nandrolona fenilpropionāts''' — ''Durabolin'').

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mahmūds Abāss
| vārds_orģ           = مَحْمُود عَبَّاس
| attēls              = Mahmoud Abbas (2022).jpg
| mazs_att            = 
| apraksts            = 
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|2005|1|15|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      = 
| vicepremjers        = 
| vietnieks           = 
| prezidents          = 
| premjers            = 
| priekštecis         = 
| pēctecis            = 
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 
| term_sākums2        = 
| term_beigas2        = 
| viceprezidents2     = 
| vicepremjers2       = 
| vietnieks2          = 
| prezidents2         = 
| premjers2           = 
| priekštecis2        = 
| pēctecis2           = 
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = 
| term_sākums3        = 
| term_beigas3        = 
| viceprezidents3     = 
| vicepremjers3       = 
| vietnieks3          = 
| prezidents3         = 
| premjers3           = 
| priekštecis3        = 
| pēctecis3           = 
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1935|3|26}}
| dzim_vieta          = 
| dzīves_vieta        = 
| mir_dati            = 
| mir_vieta           = 
| apglabāts           = 
| tautība             = 
| partija             = [[Fatah]]
| apvienība           = 
| dinastija           = 
| tēvs                = 
| māte                = 
| dzīvesb             = 
| bērni               = 
| profesija           = 
| alma_mater          = 
| reliģija            = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts            = 
| paraksts_izm        = 
| piezīmes            = 
}}
'''Mahmūds Abāss''' ({{val|ar|مَحْمُود عَبَّاس‎}}, ''Maḥmūd ʿAbbās''; dzimis {{dat|1935|3|26}}) ir pašreizējais [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents.

'''Nacionālā drošība''' ir [[valsts]] un [[sabiedrība]]s īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts [[neatkarība]], tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. <br />
[[Latvijas Republika]]s Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas [[pilsonis|pilsoņi]], kam [[likums]] deleģē pienākumus un [[tiesības]] nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

'''Tibeteika''' ({{val|ru|тюбетейка}}, {{val|ba|түбәтәй}}, {{val|kk|төбетей}}, {{val|ky|тебетей}}, {{val|tt|tübätäy}}, {{val|uz|doʻppi}}, {{val|az|Araxçın}}) ir daudzu [[Tjurku tautas|tjurku tautu]] iecienīta galvassega. Nosaukums ir cēlies no tjurku vārda ''tibe'' (virsotne) ar [[krievu valoda]]s [[deminutīvs|deminutīvu]] galotni (''-ka'').

'''Kriminālistika''' (no {{val|la|criminalis}} — 'noziedzīgs') ir [[tiesību zinātne|juridiskās zinātnes]] nozare, kurai ir visbūtiskākā loma noziedzīgu nodarījumu pētīšanā, nodrošinot līdzekļus un metodes to atklāšanai, izmeklēšanai un novēršanai.

'''Cietumnieka dilemma''' ir viena no [[spēļu teorija]]s spēlēm, kad, atkarībā no [[izvēle]]s, [[spēlētājs]] ("cietumnieks") kaut ko iegūst vai zaudē. Šādās [[situācija|situācijās]] spēlētājam ir jāizvēlas, ko darīt, lai iegūtu sev vēlamo. Neatkarīgi no izvēles, kāds cits (vai arī tomēr pats spēlētājs) kaut ko zaudēs. Šajā [[spēle|spēlē]] nevar būt tā, ka kāds no spēlētājiem neko nezaudē. Dažreiz gadās arī tā, ka, spēlējot atsevišķi, abi spēlētāji zaudē nekā tas būtu, ja tie savus spēkus būtu apvienojuši. Piemēram, [[politika|politikā]] cietumnieka dilemma izpaužas kā divu vai vairāku [[valsts|valstu]] bruņošanās [[sacensība]]s.

'''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

'''Atamans''' ({{val|uk|отаман}}, {{val|ru|атаман}}) ir [[Kazaki|kazaku]] vēlēts kopienas vecākais, [[staņica]]s zemessardzes vadītājs. Kopš 18. gadsimta atamans bija valsts amatpersona ar ciema vecākā statusu; no 19. gadsimta — lielākas kazaku vienības komandieris.

'''Atropīns''' (C<sub>17</sub>H<sub>23</sub>NO<sub>3</sub>) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

{{Valodu saimes infokaste
  |name=Janu
  |familycolor=Janu
  |states=[[ASV]]
  |region=[[Kalifornija]]
  |extinct=1916
  |fam1=Hokanu virssaime?
  |child1=Jahu dialekts
  |map=Yana lang.png
  |map_caption=Janu valodas izplatība līdz 19. gs. vidum (pirms saskares ar eiropiešu izcelsmes kolonizatoriem).
}}
 
'''Janu valoda''' (arī '''jananu''') ir [[izolēta valoda]], kurā runāja [[Kalifornija]]s [[indiāņi|indiāņu]] ciltis [[jani]] un [[jani|jahi]].

[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

'''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

{{Parka infokaste
| name            = Andričgrada
| alt_name        = Андрићград
| photo           = Вишеградска ћуприја са Андрићградом 2.jpg
| photo_width     = 
| photo_caption   = Andričgrada un Mehmeda pašā Sokoloviča tilts
| photo_alt       = 
| logo            = 
| logo_width      = 
| logo_caption    = 
| logo_alt        = 
| map             = Bosnija un Hercegovina
| map_width       = 
| map_caption     = 
| map_alt         = 
| latd  = 43 | latm  = 47 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 19 | longm = 17 | longs = 39 | longEW = E
| type            = [[filmēšanas laukums]]
| location        = [[Bosnija un Hercegovina]]
| nearest_city    = [[Višegrada]]
| area            = 
| elevation       = 
| created         = 
| planned         = 
| completed       = 2014
| designer        = 
| etymology       = 
| operator        = 
| visitation_num  = 
| visitation_year = 
| visitation_ref  = 
| status          = atvērta
| awards          = 
| open            = 
| camp_sites      = 
| hiking_trails   = 
| other_info      = 
| website         = {{oficiālā tīmekļa vietne|http://www.andricgrad.com/}}
| child           = 
| embedded        = 
}}
'''Andričgrada''' ({{val|sr|Андрићград}}, kas nozīmē "[[Ivo Andričs|Andriča]] pilsēta") ir kinorežisora [[Emirs Kusturica|Emira Kusturicas]] veidota būvprojekta nosaukums [[Višegrada|Višegradā]], [[Serbu Republika|Serbu Republikā]], [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]]. Filmu pilsēta veltīta [[Dienvidslāvija|dienvidslāvu]] romānistam un Nobela prēmijas laureātam [[Ivo Andričs|Ivo Andričam]].

'''Ekspansija''' ir [[nācija]]s, [[valsts]], [[kultūra]]s teritoriāla, ģeogrāfiska vai cita veida areāla vai [[ietekmes zona]]s paplašināšanās.

{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO<sub>3</sub>)<sub>2</sub>. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

'''Profesija''', '''amats''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ammet''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:73 |page=69 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:73 }}</ref>) jeb '''arods''' ir institucionalizēts noteiktu zināšanu un iemaņu kopums, ko [[persona]] iemanto, izejot noteiktu [[profesionālā izglītība|profesionālās izglītības]] (teorētisko [[zināšanu]] un praktisko [[iemaņu]]) ciklu, un, ko tā var izmantot atalgojuma vai peļņas gūšanai attiecīgajā nozarē. Bieži tiek veidotas profesionālās [[arodbiedrība]]s, kas aizstāv noteiktajā specialitātē strādājošo (praktizējošo) intereses.

'''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]). 

{{Cycling race/infobox|Q57082867}}
'''2019. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 10. līdz 17. martam. Tā bija 77. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija sestās sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas vijolnieki| Vijolieces]]

[[Kategorija:Kino]]
[[Kategorija:Mākslas virzieni]]

'''Morzes kods''' jeb '''Morzes ābece''' ir metode, ar kuru pārraida [[burts|burtus]], [[cipars|ciparus]] un [[pieturzīme]]s, izmantojot speciālas garu un īsu signālu sekvences jeb tā saucamās svītras un punktus. Kodu izgudroja un ieviesa [[Semjuels Morze]] 19. gadsimta sākumā [[telegrāfs|telegrāfa]] vajadzībām.

{{Commonscat|Special relativity}}

{{BioTakso infokaste
| attēls = 
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| virsdzimta =Asiloidea
| virsdzimta_lv = Laupītājmušu virsdzimta
| dzimta =Apystomyiidae
| dzimta_r = Apystomyia elinguis
| ģints = Apystomyia
| ģints_r = Apystomyia elinguis
| suga = Apystomyia elinguis
| binomial= <small>(Melander, 1950)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Apystomyia elinguis''''' ir vienīgā [[mušveidīgie|mušveidīgo]] [[divspārņi|divspārņu]] dzimtas '''''Apystomyiidae''''' ''(Nagatomi & Liu, 1994)'' suga.<ref>[http://media.eol.org/pages/736796/overview EOL: Apystomyia elinguis]</ref> Nesenā pagātnē šī suga tika klasificēta [[Pūkmušu dzimta|pūkmušu dzimtā]] (''Bombyliidae''). Šī muša sastopama [[Meksika|Meksikā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kalifornija]]s štatā.<ref>[http://actazool.nhmus.hu/ac40_3.html Apystomyiidae, a new family of Asiloidea (Diptera)]</ref> 

'''Metaanalīze''' ir kvantitatīvās analīzes instruments, lai salīdzinātu un kombinētu vairāku pētījumu rezultātus. Metaanalīzi definē kā pētījumu rezultātu no individuāliem pētījumiem, kopuma statistisko analīzi ar mērķi apvienot secinājumus vienā kopīgā. Tā ir sistemātiska tehnika esošo kvantitatīvo pētījumu rezultātu atrašanai, pārbaudīšanai, apkopošanai un analīzei. Metaanalīze ir veicama, lai izdarītu vispārējus secinājumus no vairākiem empīriskiem pētījumiem par kādu konkrētu tēmu, kā arī lai palīdzētu formulēt hipotēzes pirms konkrētā pētījuma sākuma. 
== Metaanalīzes būtība ==
Termins '''metaanalīze''' nozīmē pētījumu analīze. Daudzi pētījumi atkārtojas dažādos līmeņos, izmantojot, piemēram, dažādus [[izlase]]s lielumus, dažādu vecumu cilvēkus un tiek veikti dažādās valstīs dažādos vidēs. Metaanalīze atļauj veikt precīzu salīdzinājumu, nevis tikai virspusēju subjektīvu novērtējumu. Metaanalīze ir kļuvusi populāra samērā nesen līdz ar elektronisko datubāzu attīstību, un līdz ar to vienkāršāku un ātrāku piekļuvi pētījumiem, kā arī tādēļ, ka pieaudzis pētījumu apjoms par līdzīgām tēmām. Sistemātiski apkopojot un savienojot vairākus pētījumus, ir iespējams salīdzināt paša veiktos pētījumus ar citiem nozarē veiktiem pētījumiem un izdarīt ticamākus un visaptverošākus secinājumus.

{{Skaitlis
|num = 6
|lv = Seši
}}
'''6''' ('''seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[5 (skaitlis)|5]] un [[7 (skaitlis)|7]].

'''Izraēlas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas pastāvēja kā vienota [[monarhija]] no 1020. gada p.m.ē līdz 931. gadam p.m.ē. Arī pēc sadalīšanās turpināja pastāvēt kā viena no divām ebreju valstīm līdz 722. gadam p.m.ē. kad to iznīcināja [[Asīrija]]s impērija.

[[Kategorija:Čūskas]]

'''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Vaiominga<br />Wyoming
| karogs = 
| ģerbonis = 
| karte = 
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Šaiena]]
| pilsēta = [[Šaiena]]
| iestāšanās = [[1890]]. gada [[10. jūlijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = WY US-WY
| mājaslapa = [http://wyoming.gov wyoming.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 576 851
| iedzīvotājiV = 50
| iedzblīvums = 2,27
| iedzblīvumsV = 49
| ieņēmumi = 43 641
| ieņēmumiV = 27
| rase = baltie - 96,01%<br />melnie - 1,15%
| reliģija = [[protestanti]] - 53%<br />[[katoļi]] - 16%<br />nereliģiozi - 21%
| platība = 253 348
| platībaV = 10
| garums = 580
| platums = 450
| ūdens = 0,7
| augstums = Ganneta smaile, 4 210
| Vaugstums = 2 044
| Zaugstums = 945
}}'''Vaiominga''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Rietumu reģionā. Štata [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta ir [[Šaiena]].

{{cita nozīme|koncepciju haosa teorijā|2004. gada filmu|Tauriņa efekts (filma)}}
'''Tauriņa efekts''' ir koncepcija, kas paredz, ka maziem cēloņiem var būt liela ietekme. Sākotnēji tā tika izmantota, veidojot laika prognozes, taču vēlāk jēdziens kļuva par [[Metafora|metaforu]], plaši izmantotu gan [[zinātne]]s jomā, gan ārpus tās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|title=Butterfly effect - Scholarpedia|url=http://www.scholarpedia.org/article/Butterfly_effect|website=www.scholarpedia.org|accessdate=2016-01-02}}</ref> Tauriņa efekts ir pieminēts stāstos, romānos, populāros TV seriālos un filmās. Arī interneta blogos bieži tiek stāstīts par reālajā dzīvē norisinājušamies notikumiem, kas līdzīgi tauriņa efektam, šādi nosaukta arī populāra [[Holivuda (Losandželosa)|Holivudas]] filma "[[Tauriņa efekts (filma)|Tauriņa efekts]]" (2005). Dažādi "alternatīvās vēstures" stāsti [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]] un [[animācijas filma|animācijas filmās]] sāka parādīties apmēram no 2002. gada.<ref>[http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ Butterfly effect in science fiction] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170411090312/http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ |date={{dat|2017|04|11||bez}} }} an article by David Edelman a science fiction writer. See [[Simpsoni|The Simpsons]] [https://www.youtube.com/watch?v=HLTGcSGVbE8 episode of Homer's time travel] and an example of [https://www.youtube.com/watch?v=8cRQXAAjZnE The Butterfly Effect] parody, Adam Burnier, 2013 (YouTube)</ref> 
 modelis]]

{{Ezera infokaste
| ezers        = Dubinska dīķis
| attēls       = Dubinskis pond (2).jpg
| paraksts     = 
| vieta        = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
| map          = Latvija
| plat_d= 57 | plat_m= 18 | plat_s= 27 | plat_NS=N 
| gar_d= 25 | gar_m= 16 | gar_s= 12 | gar_EW=E
| platība      = 
| platība_ha   = 0,4
| garums       = 
| platums      = 
| Vid_dziļums  = 
| Max_dziļums  = 
| tilpums      = 
| tilpums_m3   = 
| augstums_vjl = 
| izteka       = [[Pirtsupīte]]
| baseins      = 
| lielbaseins  = [[Gauja]]s
| debits       = 
| valstis      = 
| salas        = 1
| pilsētas     = 
| citas_daļas  = 
}}
'''Dubinska dīķis''' (arī '''Dubinskas dīķis''') ir mākslīgi veidota ūdenstilpe [[Cēsu novads|Cēsīs]]. 
Ūdenstilpei ir caurteces tipa hidroloģiskais režīms, no dīķa iztek [[Pirtsupīte]], kas ietek [[Gauja]]s pietekā [[Siļķupīte|Siļķupītē]]. Abos dīķos ir labi saglabājušās hidrotehniskās būves.<ref name="ezeri" /> Dubinska dīķī ir atļauts makšķerēt un zvejot, bet aizliegts peldēties un peldināt dzīvniekus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Ierobežota makšķerēšana Cēsu parku dīķos|url=http://www.cesis.lv/lv/sakums/aktualitates/pasvaldiba/ierobezota-makskeresana-cesu-parku-dikos|website=cesis.lv|publisher=Cēsu novada pašvaldība|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|date={{dat|2015|9|8||bez}}}}</ref>
 
== Vēsture ==
Izveidots kā [[Dubinska muiža]]s ({{val|de|Dubinsky}}) [[ūdensdzirnavas|dzirnavu dīķis]], dzirnavu enerģija izmantota ādu apstrādāšanai. 1927. gadā muižas ēku vietā [[Cēsu alus darītava]]s īpašnieks uzbūvēja savrupmāju, kurā [[Latvijas PSR]] laikā ierīkoja mazbērnu novietni.<ref>{{laikraksta atsauce|title=Dubinskas dīķis|journal=Druva|date={{dat|2007|11|17||bez}}|url=http://edruva.lv/dubinskas-dikis/|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|archive-date={{dat|2021|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211208042405/http://edruva.lv/dubinskas-dikis/}}</ref> 

== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Brīvības piemineklis Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     = 
| other_versions = 
}}

[[Kategorija:Smiltene]]
[[Kategorija:Ielas Smiltenes novadā|Smiltene]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Smiltene]]

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Jevgēņijs Osipovs
|     vārds_orig = 
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Aizpute}} (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 
|      m_mēnesis =  
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[Latvijas krievs]]
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jeļena Osipova
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
}}
'''Jevgēņijs Osipovs''' (dzimis {{dat|1977||}} [[Aizpute|Aizputē]]) ir [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] cilmes [[politika|politiķis]]. Bijis [[Latvijas Nacionāli demokrātiskā partija|Latvijas Nacionāli demokrātiskās partijas]] (2002) un uz tās bāzes dibinātās Osipova partijas (2008) priekšsēdētājs.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/politika/papildinata-nodibinata-jauna-partija-osipova-partija-629098 Nodibināta jauna partija — «Osipova partija»] diena.lv 2008. gada 28. septembrī</ref>

'''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

'''16. novembris''' ir gada 320. diena (321. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig = 
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta = 
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

{{Vielas infokaste
|attēls=<table><tr><td></td><td></td></tr><tr><td>Anilīna struktūrformula</td><td>Anilīna molekulas modelis</td></tr></table>
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>5</sub>NH<sub>2</sub>
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=184,13&nbsp;°C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C<sub>6</sub>H<sub>5</sub>NH<sub>2</sub>. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

{{citas nozīmes|Rīgas apkaimi|Vecdaugava|Vecdaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecdaugava
|attels             = 
|paraksts           = Vecdaugava (skats no Skanstinieku puses).
|karte              = 
|paraksts2          = 
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Skanstnieki]]
|platiba            = 3,066 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 101 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = 
|udenstilpnes       = 
|parki              = 
|autobuss           = [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]]
|trolejbuss         = 
|tramvajs           = 
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = 
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecdaugava/ apkaimes.lv]
}}

{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 39
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 9
|             5. čaula = 2
|              simbols = Y
|             atommasa = 88,90584(2)
|   valences elektroni = [Kr]4d<sup>1</sup>5s<sup>2</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = <br />Sublimēti itrija kristrāli (dendrīti) un 1 cm<sup>3</sup> kubiņš 
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,22
|              blīvums = 4472
|  kušanas temperatūra = 1799 K (1526&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 3906 K (3336&nbsp;°C)
}}

'''Ukrainas Konstitūcija''' ({{val|uk|Конституція України}}) ir [[Ukraina]]s augstākais tiesību akts.<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Конституція України|url=https://www.president.gov.ua/documents/constitution|journal=}}</ref>

[[Kategorija:Polijas sportisti|Cīkstoņi]]
[[Kategorija:Cīkstoņi]]

ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

'''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

'''Rekviēms''' ir sēru [[mesa]]. Rekviēms ir veltīts mirušo piemiņai. Tas parasti ir ciklisks skaņdarbs ar četrām nemainīgām daļām.

{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Toms Džonss
|Vārds_orig = ''Tom Jones''
|Attēls = Sir Tom Jones at The Queen's Birthday Party (cropped-2).jpg
|Att_izm = 
|Apraksts = Toms Džonss karalienes [[Elizabete II Vindzora|Elizabetes II]] dzimšanas dienas pasākumā 2018. gadā
|Fons = solists 
|Dz_vārds = Tomass Džonss Vudvards
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1940|6|7}}
|Vieta_dz = {{vieta|Velsa|Glamorgana|Pontiprīta|Treforesta}}
|Miris = 
|Vieta = 
|Instrumenti = [[balss]]
|Žanrs = 
* [[popmūzika]]
* [[ritmblūzs]]
* [[soulmūzika]]
* [[kantrimūzika]]
* [[gospelis]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = 1963–pašlaik
|Izdevējkompānija = 
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Decca Records]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[Jive Records]]''
* ''[[Island Records]]''
* ''[[Mercury Records]]''
* ''[[Polydor Records]]''
* ''[[Interscope Records]]''
* ''[[V2 Records]]''
* ''[[S-Curve Records]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = {{URL|www.tomjones.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Tomass Džons Vudvards''' ({{val|en|Sir Thomas John Woodward}}; dzimis {{Dat|1940|6|7}}), profesionāli zināms kā '''Toms Džonss''', ir [[Velsa|velsiešu]] dziedātājs. Viņa karjera strauji attīstījās 20. gadsimta 60. gadu vidū, kad viņa dziesmas ieguva augstākās vietas Top 10 hītu topā. Regulāri devies koncertturnejās uz [[Lasvegasa|Lasvegasu]] (1967—2011).

'''Teksta redaktors''' ir [[datorprogramma]], kas ļauj sastādīt un aplūkot parastus [[teksta fails|teksta failus]].

[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Japānā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

'''Mutvārdu tradīcija''' ir tautas, novada vai ļaužu grupas [[kultūra]]s mantojuma sastāvdaļa, kuru veido no paaudzes uz paaudzi nodotais mantojums. Mutvārdu vai orālo tradīciju veido ticējumi, reliģiski vai mitoloģiski stāsti, tautas dziesmas ([[dainas]]) pasakas, anekdotes u.c. 20.gs. uzsākta intensīva dažādu vēl mutvārdu vidē dzīvojošu tautu un cilšu kultūru pētniecība. Pazīstamākie pētnieki Milmans Perijs (Milman Parry), Alberts Lords (Albert Lord) un Valters Ongs (Walther J.Ong). Apkopotie dati norāda uz vairākām mutvārdu tradīcijas pazīmēm.

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ventspils Svētā Nikolaja luteriskā baznīca
| image                 = Ventspils Nikolai kirik 2010.jpg
| image_size            = 280px
| caption               = 
| map_type              = Latvija
| map_caption           = 
| map_alt               = 
| map_size              = 
| map_label             = Svētā Nikolaja baznīca
| latd  = 57 | latm  = 23 | lats  = 45.65 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 34 | longs =  4.54 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  = 
| location              = {{vieta|Latvija|Ventspils|Tirgus iela 4|3s=Tirgus iela (Ventspils)}}
| consecration_year     = {{dat|1835|9|15||bez}}<ref name="piltene" />
| status                = 
| functional_status     = 
| heritage_designation  = 
| leadership            = 
| website               = 
| architecture          = 
| architect             = Johans Eduards de Vite
| architecture_type     = 
| architecture_style    = Vēlais [[klasicisms]]
| general_contractor    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = {{dat|1834|5|20||bez}}<ref name="piltene">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.piltenesiecirknis.lv/?s=1253718926&ln=lv|title=Baznīcas ēkas tapšanas vēsture|publisher=Piltenesiecirknis.lv|accessdate={{dat|2015|3|27||bez}}}}</ref>
| year_completed        = 1835
| construction_cost     = 
| specifications        = 
| capacity              = 
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| dome_quantity         = 
| dome_height_outer     = 
| dome_height_inner     = 
| dome_dia_outer        = 
| dome_dia_inner        = 
| minaret_quantity      = 
| minaret_height        = 
| spire_quantity        = 
| spire_height          = 
| materials             = Ķieģeļi, laukakmens
| embedded              = 
}}
'''Ventspils Svētā Nikolaja Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams Tirgus ielā 4, [[Ventspils|Ventspilī]], [[Latvija|Latvijā]]. Baznīcā darbojas Ventspils draudze.<ref name="lelb">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lelb.lv/lv/?ct=draudzes_lv&fu=i&id=281|title=Ventspils draudze|publisher=LELB|accessdate={{dat|2015|3|27||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304142458/http://www.lelb.lv/lv/?ct=draudzes_lv&fu=i&id=281|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> Baznīca nosaukta [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] vārdā, jo viņš ziedoja līdzekļus baznīcas celtniecībai.<ref name="lelb" />

{{Senvietas infokaste
| name           = Kenhreja
| native_name    = {{gree|Κεγχρεαί}}
| image          = Kenchreai.jpg
| image_size     = 
| caption        = Nogrimušās Izīdas tempļa paliekas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    = 
| map_size       = 
| latd = 37| latm = 53| lats = 2| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 46| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         = 
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 
| built          = 
| abandoned      = 
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = 1962-1969
| archaeologists = American School of Classical Studies at Athens (ASCSA)
| condition      = Drupas
| management     = 
| public_access  = 
| notes          = 
| designation    = 
}}
'''Kenhreja''' ({{val-el|Κεγχρεαί}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās ap 11 km uz austrumiem no [[senā Korinta|senās Korintas]], [[Saroniks|Saronika]] krastā, un bija [[Mazāzija|Āzijas]] jūras tirdzniecības ceļa galapunkts [[Eiropa|Eiropā]]. Mūsdienās Kenhreja ir daļēji nogrimusi ūdenī [[4. gadsimts|4. gadsimtā]] notikušo [[Zemestrīce|zemestrīču]] dēļ. [[Senā Grieķija|Sengrieķu]] vēsturnieks un ģeogrāfs [[Strabons]] nosauca Kenhreju kā blīvi apdzīvotu bagātu ostu, bet [[Romieši|romiešu]] filozofs [[Lūcijs Apulejs]] rakstīja par Kenhreju kā par ostu ar drošām ļaužu pilnām piestātnēm. [[Bībele|Bībelē]] Kenhreja minēta kā vieta, kur bija dibināta [[kristiešu draudze]] (Rom. 16:1). 

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Dmitrijs Gordons / Dmitro Hordons
| vārds_orig = ''Дмитрий Гордон'' / ''Дмитро Гордон''
| attēls = Дмитрий_Гордон_2015.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = Dmitrijs Gordons 2015. gadā
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 
| m_mēnesis = 
| m_diena = 
| m_vieta = 
| dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = [[žurnālists]], [[politiķis]], [[blogeris]]
| ienākumi = 
| darbības_gadi = 1991-pašlaik
| dzimums = V
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = Aļesja Bacmane
| bērni = 7
| alma_mater = Bērklija Mūzikas koledža<br />Kijivas Nacionālā būvniecības un arhitektūras universitāte
| paraksts = Dmitry_Gordon_Signature_2014.png
| paraksts_plat = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = 
}}
'''Dmitrijs Gordons''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Ильич Гордон'') jeb '''Dmitro Hordons''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Ілліч Гордон''; dzimis {{dat|1967|10|21}} [[Kijiva|Kijivā]]) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[žurnālists]], [[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs, [[blogeris]], [[politiķis]], [[mūziķis]] un [[uzņēmējs]]. Avīzes ''Бульвар Гордона'' galvenais redaktors ([[1995. gads|1995]]-[[2019. gads|2019]]), [[Internets|tiešsaistes]] izdevuma ''ГОРДОН'' dibinātājs, divu ''[[YouTube]] Zelta pogu'' ieguvējs par viņa ''[[YouTube]]'' kanālu ''Дмитрий Гордон'' un ''В гостях у Гордона'' abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu.<ref>{{Atsauce|title=Гордон продемонстрировал две Золотые кнопки ютуба|url=https://www.youtube.com/watch?v=TDLU7h_ADiw|accessdate=2022-05-10|language=lv-LV}}</ref> Bijis arī [[Kijiva]]s pilsētas domes deputāts (2014–2016).

'''Konkurētspēja''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība]]s [[teorija|teorijā]] un [[prakse|praksē]] ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[nozare]]s vai [[valsts]] spēja pārdot savus [[produkts|produktus]], [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumus]] [[tirgus|tirgū]]. Līdz ar to konkurētspēja, līdz ar [[konkurence]]s jēdzienu, ir viena no svarīgākajām preču un pakalpojumu tirgu raksturojošām kategorijām.

{{nosaukums slīprakstā|string=Grand Prix}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = FIM Speedway Grand Prix
| aktuāla_sezona = 
| logo           = Speedway GP logo.PNG
| pikseļi        = 150px
| sports         = [[Spīdvejs]]
| dibin          = [[1995]].
| komandas       = 15 piloti + 1 ''wild card''
| valsts         = {{flaga|Pasaule}} Visas
| čempions       = {{flaga|POL}} [[Bartošs Cmarliks]]
| čempions_visv  = {{flaga|ASV}} [[Gregs Henkoks]]
| mlapa          = {{url|www.speedwayworld.tv}}
}}
'''Speedway Grand Prix''' ir [[spīdvejs|spīdveja]] sacīkšu sērija. Tas braucējs, kurš savāc visvairāk punktu, sezonas beigās kļūst par spīdveja pasaules čempionu. [[2008. gads|2008]]. gadā visi posmi notiek [[Eiropa|Eiropā]], no kuriem viens — [[Daugavpils|Daugavpilī]]. Katrā posmā piedalās 16 piloti, no kuriem 15 piedalās visā sezonā, bet 1 pārstāv valsti, kurā notiek sacīkste. Ir arī vairāki rezervisti, kuri arī ir no sacīkstes rīkotājvalsts. Katrā sacīkstē notiek 20 posmi, kuru gaitā katrs pilots satiekas ar katru pilotu. Tie astoņi piloti, kuri pēc šiem posmiem ir savākuši visvairāk punktu, cīnās pusfinālos un finālos. Finālā ir divkāršs punktu skaits: ierastās 3-2-1-0 sistēmas vietā lieto 6-4-2-0 sistēmu. Vienas sacīkstes laikā var savākt līdz pat 24 punktiem (piecas uzvaras posmos, uzvara pusfinālā un uzvara finālā). Šis formāts arī nozīmē, ka sacīkstes uzvarētājs var arī nesavākt visvairāk punktu sacīkstē.

{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Volodimirs Zelenskis
| vārds_orģ = ''Володимир Зеленський''
| attēls = President Volodymyr Zelenskyy took part in the festivities marking the 9th anniversary of the National Guard of Ukraine. (52772867064) (cropped).jpg
| att_izm = 200px
| apraksts = Zelenskis 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>| amats = 6. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|2019|5|20|N}}
| term_beigas = 
| viceprezidents = 
| vicepremjers = 
| vietnieks = 
| prezidents = 
| premjers = [[Volodimirs Groismans]]<br />[[Oleksijs Hončaruks]]<br />[[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis = [[Petro Porošenko]]
| pēctecis = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|1|25}}
| dzim_vieta = [[Krivijriha]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta = 
| mir_dati = 
| mir_vieta = 
| apglabāts = 
| tautība = Ukrainas [[ebreji|ebrejs]]
| partija = 
| apvienība = 
| dinastija = 
| tēvs = Oleksandrs Zelenskis
| māte = Rimma Zelenska
| dzīvesb = [[Olena Zelenska]] (2003—pašlaik)
| bērni = Oleksandra, Kirilo
| profesija = [[jurists]], [[aktieris]], [[komiķis]], [[kinoproducents]], [[politiķis]]
| alma_mater = * Krivijrihas Ekonomikas institūts (2000)
* Kijivas Nacionālā ekonomikas universitāte
| reliģija = 
| paraksts = Autograph-VolodymyrZelensky.png
| paraksts_izm = 
| piezīmes = 
}}
'''Volodimirs Zelenskis''' ({{val|uk|Володимир Олександрович Зеленський}}; dzimis {{dat|1978|1|25}}) ir [[Ukraina]]s [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|sestais prezidents]]. Bijušais [[ukraiņi|ukraiņu]] aktieris un komiķis.

'''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

[[Kategorija:E-pasts|K]]
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]

{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag<sub>3</sub>HgPbSbTe<sub>5</sub>
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

{{catmore}}
{{Commonscat|August}}

{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Kolimas zemiene
|attēls                 = 
|attēla_platums         = 
|paraksts               = 
|lat_dir =N |lat_deg =69|lat_min = |lat_sec =  
|lon_dir =E |lon_deg =154|lon_min = |lon_sec = 
 | pushpin_map           = Krievija#Jakutija
 | pushpin_relief        = jā
|region                = 
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            = 
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = [[Austrumsibīrijas zemiene]]
|sastāv                 = 
|platība                = 170 000
|garums                 = 750
|platums                = 
|kalns                  = 
|augstums               = 
|pilsētas               = [[Sredņekolimska]]
}}
'''Kolimas zemiene''' ({{val|ru|Колымская низменность}}, {{val|sah|Халыма намтала}}) ir zems līdzenums [[Krievija]]s ziemeļaustrumos, [[Sibīrija|Sibīrijā]].<ref>{{PZT|367|Kolimas zemiene}}</ref> Kopā ar rietumos esošo [[Janas—Indigirkas zemiene|Janas—Indigirkas zemieni]] veido plašo [[Austrumsibīrijas zemiene|Austrumsibīrijas zemieni]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotkas autonomajā apvidū]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article063086.html Определение "Колымская низменность" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

'''''Mikko''''' bija [[1970. gadi|1970. gados]] [[Somija]]s uzņēmuma ''[[Nokia]]'' elektronikas nodaļas izstrādātu [[minidators|minidatoru]] sērija.

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Ernests Rezerfords
|     vārds_orig = ''Ernest Rutherford''
|         attēls = Ernest Rutherford (Nobel).jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Braitvotera]], {{NZL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = Ernest rutherford sig.jpg
|   darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],<br />[[Makgila Universitāte]],<br />[[Mančestras Universitāte]]
|     alma_mater =[[Kenterberijas Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
|       studenti =[[Patriks Blekets]],<br />[[Nilss Bors]],<br />[[Džeimss Čedviks]],<br />[[Edvards Epltons]],<br />[[Kazimežs Fajanss]],<br />[[Hanss Geigers]],<br />[[Oto Hāns]],<br />[[Pjotrs Kapica]],<br />[[Džons Kokrofts]],<br />[[Ernests Mersdens]],<br />[[Henrijs Mozlijs]],<br />[[Marks Olifants]],<br />[[Sesils Pauels]],<br />[[Frederiks Sodijs]],<br />[[Ernests Voltons]]
|     sasniegumi =[[kodolfizika]], <br />[[Rezerforda atoma modelis]], <br />[[Rezerforda izkliede]], <br />[[Rezerforda atpakaļizkliedes spektroskopija]], <br />[[protons|protona]] atklāšana
|    apbalvojumi = 1908. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes = 
|    kategorijas =  
}}

'''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

'''Datu tips''' (''data type'') ir datu paveids, piemēram, ir skaitliskie dati, burtciparu (rakstzīmju) dati, loģiskie (patiess/aplams) dati un datumi. Programmēšanas valodas parasti nodrošina dažādu datu tipu veidošanu. [[datubāzu pārvaldības sistēma|Datu bāzu pārvaldības sistēmās]] šo terminu izmanto, lai klasificētu datu laukus, kuri nosaka, kādus datus var ievadīt datubāzē.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2501''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2501''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          = 
| Īpašnieks              = 
| operators              = [[Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|11|30|SK}} 21:52:56 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    = 
| Darbības_beigu_datums  = 
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             = 
| Beigu_datums           = 
| Lidojuma_ilgums        = 
| NSSDC_ID               = 
| Tīmekļa_vietne         = 
| Masa                   = 974 kg
| Sausmasa               = 
| Pilna_masa             = 
| Zinātnisko_instr_masa  = 
| Enerģija               = 
| Raidītāji              = 
| Pārlidojums            = 
| Pārlidojuma_datums     = 
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             = 
| Lielā_pusass           = 
| Ekscentricitāte        = 
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                = 
| Apoapsīda              = 19 715 km
| Periapsīda             = 19 279 km
| Apriņķojumi            = 
| Orbītā_ieiešanas_dat   = 
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2500]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2514]]''
}}
'''''Kosmos-2501''''' (''Космос-2501'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā palaists 2014. gada novembrī. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs ir 702. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 09.<ref name="ianc.rsa" />

[[Kategorija:Sieviešu sports|Basketbols]]
[[Kategorija:Basketbols]]

{{Rakstnieka infokaste
| platums = 
| vārds = Makss Frišs
| vārds_orig = ''Max Frisch''
| attēls = ETH-BIB-Max Frisch in der Galerie Erker, St. Gallen-Com A0900-0005.tif
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 15
| dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1991
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = 
| dzimums = V
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| pseidonīms = 
| nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs, arhitekts, filozofs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods = 
| žanri = 
| temati = 
| lit virzieni = 
| slavenākie darbi = 
| ietekmējies = 
| ietekmējis = 
| alma_mater = 
| apbalvojumi = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
}}

{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Groserarbers
| Photo                = Grosser-Arber-002.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = 
| karte                = Vācija
| alt_karte = Relief Map of Germany.png
| paraksta_izvietojums = left
| latd=49|latm=6|lats=45|latNS=N
| longd=13|longm=8|longs=9|longEW=E
| Augstums         = 1455,5
| Relatīvais_augstums  = 1031
| Atrašanās vieta  = {{DEU}}
| Kāpums           = 
| Topographic map  = 
| Type             = 
| Kalnu grēda      = [[Šumava]],<br/>[[Bavārijas Mežs]]
| Age              = 
| Last eruption    = 
| First ascent     = 
| Easiest route    = 
| Listing          = 
}}
'''Groserarbers''' ({{val|de|Großer Arber}}) ir kalns [[Vācija|Vācijā]], [[Šumava]]s kalnu grēdas augstākais punkts. Izvietojies valsts dienvidaustrumos, [[Bavārija|Bavārijā]], [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Meža]] grēdā. 1939. gadā kalnam piešķirts aizsargājamas teritorijas statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arber.de/grosser-arber/der-berg.html |title=Der Große Arber - der König des bayerischen Waldes |access-date={{dat|2014|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150206153023/http://www.arber.de/grosser-arber/der-berg.html |archivedate={{dat|2015|02|06||bez}} }}</ref> Atrodas netālu no [[Čehija]]s robežas, un kalna virsotnē [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laikā uzbūvētas divas [[radiolokācijas stacija]]s, kas ierobežotos apjomos darbojas joprojām. Kalns ir viens no populārākajiem Vācijas [[kalnu slēpošana]]s kūrortiem, kopš 1973. gada tajā tiek rīkoti Eiropas kausa, bet kopš 1981. gada — Pasaules kausa izcīņas posmi.

{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Vāgneriešu dumpis
| partof            = [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā]]
| image             = June_2023_PMC_Wagner_Mutiny.svg
| caption           = 
| date              = 2023. gada 23. jūnijs — 24. jūnijs
| place             = {{RUS}}
*  [[Rostovas apgabals]]
*  [[Voroņežas apgabals]]
*  [[Ļipeckas apgabals]]
*  [[Tulas apgabals]]
*  [[Maskavas apgabals]]
| result            = Vienošanās par konflikta miermīlīgu atrisinājumu.<br />Vāgnera grupas atkāpšanās uz lauka nometnēm.
| combatant1        =  [[Vāgnera grupa]]<br />'''Atbalsts:'''<br /> "Štorm-Z"<ref>[https://www.hindustantimes.com/world-news/russia-wagner-group-rebellion-live-updates-yevgeny-prigozhin-ukraine-101687576973612.html Wagner-alike ‘Storm Z’ extends support for Prigozhin] ''Hindustan Times'' 2023. gada 24. jūnijā</ref><br /> [[Grupējums "Rusič"|"Rusič"]]
| combatant2        =  [[Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrija]]
*  [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki]]
 [[Krievijas Federācijas Federālais drošības dienests]]<br />
 [[Krievijas Nacionālā gvarde]]
*  [[OMON (Krievija)|OMON]]
*  [[SOBR]]
* {{flaga|Čečenija}} [[Kadirovieši]]
 [[Krievijas policija]]
| commander1        =  [[Jevgeņijs Prigožins]]<br />  [[Dmitrijs Utkins]]
| commander2        =  [[Vladimirs Putins]]
<br /> [[Sergejs Šoigu]]
<br /> [[Valērijs Gerasimovs]]
<br /> [[Aleksandrs Bortņikovs]]
<br /> [[Viktors Zolotovs]]
<br /> [[Ramzans Kadirovs]]
 [[Vladimirs Kolokoļcevs]]
| strength1         = 25 000 (saskaņā ar Prigožina datiem)<ref>[https://www.abc.net.au/news/2023-06-24/live-wagner-mercenaries-russia-rostov-yevgeny-prigozhin-mutiny/102519712 Live: Wagner fighters allegedly march into Russia, with leader vowing to go 'all the way' against military] ''ABC News'' 2023. gada 24. jūnijā</ref><br />8000 (saskaņā ar ''[[The Daily Telegraph]]'')<ref>[https://www.telegraph.co.uk/world-news/2023/06/25/yevgeny-prigozhin-moscow-advance-putin-threat-wagner-family/ Russian agents' threat to family made Prigozhin call off Moscow advance] ''[[The Daily Telegraph]]'' 2023. gada 25. jūnijā</ref>
| strength2         = nav zināms
| casualties1       = 2 nogalināti<br />1 UAZ automašīna<br />1 kravas automašīna
| casualties2       = 15 nogalināti<ref>[https://www.svoboda.org/a/peskov-delo-protiv-prigozhina-prekratyat-on-uydyot-v-belarusj-/32474259.html Песков: дело против Пригожина прекратят, он "уйдёт в Беларусь"] ''[[Radio Brīvā Eiropa|Radio Svoboda]]'' 2023. gada 24. jūnijā</ref><br /> 6 notriekti helikopteri<br />1 notriekta militārā lidmašīna<br />1 bruņumašīna ''Tigr''<br />1 militārais [[KAMAZ]]
| campaignbox       = 
| image_size        = 280
}}
'''Vāgneriešu dumpis''' jeb '''Prigožina dumpis''' ({{val|ru|Мятеж ЧВК «Вагнер»}}, ''Мятеж Пригожина'') bija [[Vāgnera grupa]]s [[Kaujinieki|kaujinieku]] bruņota sacelšanās [[Jevgeņijs Prigožins|Jevgeņija Prigožina]] vadībā, kas notika 2023. gada 23. un 24. jūnijā.

{{Elektrodinamika}}

{{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Polygonum oxyspermum|suga_lv=Asaugļu sūrene|suga=Polygonum oxyspermum|ģints_lv=Sūrenes|ģints=Polygonum|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Polygonum oxyspermum cayeux-sur-mer 80 17092006 1.JPG|autors=C.A.Mey. et Bunge ex Ledeb.}}'''Asaugļu sūrene''' ({{val|la|Polygonum oxyspermum}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Tā sporādiski ir sastopama [[Baltijas jūra]]s piekrastes valstīs — mitros un akmeņainos smiltājos jūras krastā. [[Latvija|Latvijā]] šī ir uzskatāma par ļoti retu, iespējams, izzudušu sugu. Kādreizējais atradņu apvidus, kur sugu visticamāk varētu atrast atkārtoti, ir jūras piekraste starp [[Tūja (Liepupes pagasts)|Tūju]] un [[Ainaži]]em. Latvijai ģeogrāfiski tuvākās pastāvīgo atradņu vietas mūsdienās ir [[Zviedrija]] un [[Igaunijas salas]] Baltijas jūrā.

[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Grīvas rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Milvus_aegyptius_-Limpopo,_South_Africa-8.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|     virskārta = Neognathae
|  virskārta_lv = Neognati
|         kārta = Accipitriformes
|      kārta_lv = Vanagveidīgie
|        dzimta = Accipitridae
|     dzimta_lv = Vanagu dzimta
|   apakšdzimta = Milvinae
|apakšdzimta_lv = Kliju apakšdzimta
|         ģints = Milvus
|      ģints_lv = Klijas
|          suga = Milvus aegyptius
|       suga_lv = Dzeltenknābja klija
|      binomial = Milvus aegyptius <small>([[Gmelin]], 1788)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Dzeltenknābja klija''' (''Milvus aegyptius'') ir vidēji liels [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]], kas mājo [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Arābijas pussala|Arābijas pussalā]],<ref name=avi/> izņemot [[Karū]], [[Kalahari]] un [[Namiba tuksnesis|Namiba]] tuksnešus.<ref name=biod>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biodiversityexplorer.org/birds/accipitridae/milvus_aegyptius.htm |title=Biodiversity: Milvus aegyptius (Yellow-billed kite) |access-date={{dat|2016|01|09||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305005631/http://www.biodiversityexplorer.org/birds/accipitridae/milvus_aegyptius.htm }}</ref> Tā sastopama dažādos [[biotops|biotopos]], visbiežāk skrajos [[mežs|mežos]] un [[lauksaimniecība]]s ainavā.<ref name=biod/> Izdala divas pasugas.<ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/raptors/ |title=IOC World Bird List: Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors, 2020 |access-date={{dat|2020|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200424063017/https://www.worldbirdnames.org/bow/raptors/ |archivedate={{dat|2020|04|24||bez}} }}</ref>

{{BioTakso infokaste
| attēls =Wild ass male.JPG
| att_nosaukums = [[Indijas savvaļas ēzelis]] (''Equus hemionus khur'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| binomial =Equus hemionus <small>([[Pallas]], 1775)</small>
| izplatība =

[[Kategorija:Daudzcīņnieki| ]]

'''Ekoterorisms''' ([[Angļu valoda|anglu]]: ''eco-terrorism'') ir kustība, kas izmanto [[Terora akti|terora taktiku]] pret tiem, kas, viņasprāt, kaitē [[ekoloģija]]i un apkārtējai videi. Ekoterorisms izpaužas arī kā vides un [[Īpašums|īpašuma]] postīšana, ja to attaisno deklarētais mērķis — vides uzlabošana, dabiskās ainavas atjaunošana, [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] mazināšana.

'''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Talsu apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

[[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ēģiptes princis
| attēls                   = Prince of egypt ver2.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Prince of Egypt''
| žanrs                    = animācijas filma, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = 
* [[Brenda Čepmena]]
* [[Saimons Velss]]
* [[Stīvs Hikners]]
| producents               = 
* [[Sandra Rabinsa]]
* [[Penija Finkelmana Foksa]]
| scenārija autors         = 
* [[Filips Lazebniks]]
* [[Nikolass Mejers]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Vels Kilmers]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Helēna Mirena]]
| mūzika                   = 
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Stīvens Švarcs]]
| operators                =
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1998|12|16|Pirmizrāde|1998|12|18|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/prince-egypt-1998|title=The Prince of Egypt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=princeofegypt.htm|title=The Prince of Egypt|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|218,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     =
}}

{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Budas pils
 |      native_name = ''Budavári Palota''
 |       other_name = 
 |            image = River Beatrice (ship, 2007) 005.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption = 
 |      pushpin_map = Budapešta
 |      map_caption = 
 | latd  = 47 | latm  = 29 | lats  = 46 | latNS  = N
 | longd = 19 | longm =  2 | longs = 23 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     nearest_city = 
 |             area = 4,73 km{{sup|2}}
 |            built = 14.—20. gadsimts
 |        architect = 
 |         sculptor = 
 |     architecture = 
 |   visitation_num = 
 |  visitation_year = 
 |   visitation_ref = 
 |   governing_body = 
 |            owner = 
 |          website = 
 |         embedded = 
}}
<mapframe text="Budas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46313"
}
</mapframe>
'''Budas pils''' ir vēsturiska pils [[Budapešta|Budapeštā]], [[Ungārija|Ungārijā]]. Mūsdienās te atrodas vairākas kultūras institūcijas, tai skaitā Nacionālā galerija un Budapeštas vēstures muzejs. Pili ar [[Ādama Klārka laukums|Ādama Klārka laukumu]] un [[Sēčeņi ķēžu tilts|Sēčeņi ķēžu tiltu]] savieno [[Budas pils funikulers]].

'''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

{{Ēkas infokaste
| name                = D'Estes villa
| native_name         = ''Villa d'Este''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              = 
| image               = Villa_Deste_park_Rometta_2011_2.jpg
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = [[renesanse]]
| structural_system   = 
| owner               = Itālijas valsts
| current_tenants     = 
| location            = {{vieta|Itālija|Lacio|Tivoli}}
| latd  = 41.9625
| longd = 12.796111
| groundbreaking_date = 
| start_date          = 1752. gads
| completion_date     = 
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              =
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = [[Pirro Ligorio]] / [[Džovanni Lorenco Bernīni]] (interjers [[Džirolamo Muciano]] un [[Federiko Cukaro]])
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = 
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = d'Estes villa, Tivoli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 2001. gads
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1025 1025]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 4,5 ha
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
}}
<mapframe text="D'Estes villa" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q746063"
}
</mapframe>

'''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

{{catmore}}
{{Commonscat|Holography|Hologrāfija}}

{{Commonscat|Politicians by political orientation|Politiķi pēc politiskās orientācijas}}

{{Komponista infokaste
|       platums = 
|         vārds = Gija Kančeli
|    vārds_orig = გია ყანჩელი
|        attēls = Gia Kancheli.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = 
|       dz_gads = 1935
|    dz_mēnesis = 8
|      dz_diena = 10
|      dz_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Aizkaukāza PFSR|Tiflisa|td=Gruzija}}
|     m_dat_alt = 
|        m_gads = 2019
|     m_mēnesis = 10
|       m_diena = 2
|       m_vieta = {{vieta|Gruzija|Tbilisi}}
|  dzīves_vieta = 
|     pilsonība = 
|       tautība = 
|       dzimums = 
|      paraksts = 
|         stils = 
|         žanrs = [[opera]], [[simfonija]]
|       tehnika = 
|         grupa = 
|      mācījies = {{ubl|[[Tbilisi Valsts universitāte]] (1959)|[[Tbilisi Valsts konservatorija]] (1963)}}
|     skolotāji = 
|     skolnieki = 
|   apbalvojumi = 
|      piezīmes = 
|   kategorijas = 
}}

{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sebu
|attēls              = Campinsa Hills.jpg
|attēla paraksts     = Kampinsas kalni
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Cebu''<br/>''Sugbo''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=10|latm=26 |lats= |latNS=N 
|longd=123|longm= 48|longs= |longEW=E
|platība             = 4467,5
|garums              = 220
|platums             = 38
|krasta līnija       = 514
|augstākais kalns    = [[Labalasans]] (Osmenja)
|augstums            = 1013
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Centrālās Visajas]]
|iedzīvotāji         = 4 376 010 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 980
|pamatiedzīvotāji    = [[sebuāņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Sebu]]
|piezīme =
}}
'''Sebu''' ([[angļu valoda|angļu]] un {{val|fil|Cebu}}) vai '''Sugbo''' ({{val|ceb|Sugbo}}) ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, pēc platības devītā un pēc iedzīvotāju skaita piektā lielākā sala valstī.<ref>{{PZT|626}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Centrālās Visajas|Centrālo Visaju]] reģionā; dalās vienā provincē — [[Sebu (province)|Sebu]] un trijās neatkarīgajās pilsētās — [[Sebu]], [[Lapulapu]] un [[Mandaue]]. Apdzīvo galvenokārt [[sebuāņi]]. Lielākā pilsēta ir reģiona un Sebu provinces centrs [[Sebu]].

{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads = 
|     dz_mēnesis = 
|       dz_diena = 
|       dz_vieta = 
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads = 
|      m_mēnesis = 
|        m_diena = 
|        m_vieta = 
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater = 
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان‎}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Nikolajs Eke
|          vārds_orig = ''Nicolaus von Ecke''
|              attēls = Nikolajs Eke.jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = Nikolaja Ekes medaļa 
|             dz_gads = 1541
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = 
|              m_gads = 1623
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = 
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas =    
}}
'''Nikolajs Eke''', arī '''Niklāvs Eks''' ({{val|de|Nicolaus von Ecke}}, 1541—1623) bija [[Rīgas rāte|Rīgas rātskungs]], [[birģermeistars]] un [[burggrāfs]]. Kā Polijas karaļa interešu aizstāvim Ekem bija nozīmīga loma [[Kalendāra nemieri Rīgā|kalendāra nemieros]].

[[Kategorija:Konglomerāti]]
[[Kategorija:Dienvidkorejas uzņēmumi]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   =  The Tenenbaums.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Royal Tenenbaums''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               = 
* [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         = 
* [[Ouens Vilsons]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās         = 
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Daniels Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|10|5|Ņujorkas filmu festivāls|2001|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/royal-tenenbaums-2001|title=The Royal Tenenbaums|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=royaltenenbaums.htm|title=The Royal Tenenbaums (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Karaliskie Tenenbaumi"''' ({{val|en|The Royal Tenenbaums}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Daniels Glovers]], [[Džīns Hekmens]], [[Andželika Hjūstone]], [[Bills Marijs]], [[Bens Stillers]], [[Lūks Vilsons]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|10|5||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

{{catmore}}
{{Commonscat|Philosophy of science}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Vilhelms Kristiāns Pantēnijs  
|     vārds_orig = ''Wilhelm Christian Pantenius''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums =  
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Zaļenieki]], [[Kurzemes guberņa]] 
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1849
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =   
}}

'''Molekulārie motori''' ir [[molekulārās mašīnas]], kas pārveido [[Enerģija|enerģiju]], parasti ķīmisko, mehāniskā [[Darbs (fizika)|darbā]]. Piemēram, daudzi no [[Olbaltumvielas|proteīniem]] veidoti molekulārie motori izmanto [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]] hidrolīzes rezultātā atbrīvoto [[Gibsa brīvā enerģija|brīvo enerģiju]], lai veiktu darbu.<ref>Bustamante C, Chemla YR, Forde NR, Izhaky D (2004). "Mechanical processes in biochemistry". Annu. Rev. Biochem. '''73''': 705–48. doi:10.1146/annurev.biochem.72.121801.161542. <nowiki>PMID 15189157</nowiki>.</ref>

{{Citas nozīmes|Romas katoļu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Vissvētās Trīsvienības {{nobr|Romas katoļu baznīca}}
| image                 = Katoļu Sv Trīsvienības baznīca (2).jpg
| image_size            = 
| caption               = 
| map_type              = Rīga
| map_caption           = 
| map_alt               = 
| map_size              = 
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 1.71 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11 | longs = 2.47 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  = 
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Augusta Deglava iela 63|3s=Augusta Deglava iela (Rīga)}}
| consecration_year     = 
| status                = 
| functional_status     = 
| heritage_designation  = 
| leadership            = 
| website               = 
| architecture          = 
| architect             = [[Ūģis Šēnbergs]], [[Māra Šēnberga]], [[Vita Balode]], [[Zigurds Greivulis]], [[Zigmārs Jauja]], [[Edmunds Rimkus]].
| architecture_type     = 
| architecture_style    = 
| general_contractor    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 2000
| year_completed        = 2006
| specifications        = 
| capacity              = 
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| dome_quantity         = 
| dome_height_outer     = 
| dome_height_inner     = 
| dome_dia_outer        = 
| dome_dia_inner        = 
| minaret_quantity      = 
| minaret_height        = 
| spire_quantity        = 
| spire_height          = 
| materials             = 
| embedded              = 
}}
'''Rīgas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Latvijas [[Romas katoļu baznīca]]s [[baznīca (celtne)|dievnams]] [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas [[Augusta Deglava iela (Rīga)|Augusta Deglava ielā]] 63.

{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 
| nosaukums                  = Kopenhāgenas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Københavns Lufthavn, Kastrup
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Copenhagen_airport_from_air.jpg
| paraksts                   = 
| IATA                       = CPH
| ICAO                       = EKCH
|lat_deg=55.618056 |lat_dir=N
|lon_deg=12.656111 |lon_dir=E
| karte                      = Dānija#Eiropa
| kartes_paraksts            = 
| kartes_marķieris           = Kopenhāgenas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Københavns Lufthavne''
| ipasnieks                  = 
| atrasanas_vieta            = {{DEN}}
| apkalpo                    = [[Kopenhāgena]], [[Malme]]
| elevation-f                = 17
| elevation-m                = 5
| koordinates                = 
| metric-rwy                 = 
| r1-number                  = 04L/22R
| r1-length-f                = 
| r1-length-m                = 3 600
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 04L/22L
| r2-length-f                = 
| r2-length-m                = 3 300
| r2-surface                 = asfalts
| r3-number                  = 12/30
| r3-length-f                = 
| r3-length-m                = 2 800
| r3-surface                 = asfalts/betons
| pasazieru_skaits           = 30 256 703 (2019)
| lidojumu_skaits            = 263 411 (2019)
}}

[[Kategorija:Tornelvena]]

{{Jūras infokaste
|jūra=Baleāru jūra
|attēls= BalearuJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Spānija
| relief = jā
 |latd = 40 |latm = 0 |lats =  |latNS = N
 |longd = 1 |longm = 30 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = 
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība = 86 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums = 2132
|Vid_dziļums = 767
|valstis={{ESP}}
|pilsētas=[[Barselona]]<br />[[Kasteljo de la Plana]]<br />[[Palma de Maļorka]]<br />[[Tarragona]]<br />[[Valensija (Spānija)|Valensija]]
}}
'''Baleāru jūra''' ([[Spāņu valoda|spāņu]] un {{val|ca|Mar Balear}}) vai '''Ibērijas jūra''' ''(Mar Ibérico)'' ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Baleāru salas|Baleāru salām]] un [[Ibērijas pussala]]s austrumu krastu.<ref>{{cite web|url=http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|title=Limits of Oceans and Seas, 3rd edition|year=1953|publisher=International Hydrographic Organization|accessdate=7 February 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20111008191433/http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|archivedate={{dat|2011|10|08||bez}}}}</ref> Nereti Baleāru jūrai pieskaita arī teritoriju austrumos no Baleāru salām līdz [[Sardīnija]]i un [[Korsika]]i ([[Sardīnijas jūra|Sardīnijas jūru]]).<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/51cbed097896bb431f68f31f/ The Encyclopedia of Earth. Balearic Sea]</ref>

'''Skaņas ātrums''' ir [[ātrums]], ar kādu [[vibrācija]]s ([[skaņa]]) [[viļņi|viļņu]] veidā pārvietojas elastīgā vidē, t. i., cik lielu attālumu šie viļņi veic noteiktā laika posmā. Ātrums ir atkarīgs no vides blīvuma, struktūras, temperatūras u. c. (piemēram, [[ūdens|ūdenī]] skaņa izplatās daudz ātrāk nekā [[gaiss|gaisā]])

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skatuves zvaigzne
| attēls                   = Confessions of a Teenage Drama Queen film poster.png
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Confessions of a Teenage Drama Queen''
| žanrs                    = komēdija, muzikāla filma
| režisors                 = [[Sāra Šugarmena]]
| producents               = 
* [[Roberts Šapiro]]
* [[Džerijs Leiders]]
| scenārija autors         = [[Geils Perents]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Ādams Garsija]]
* [[Lindsija Loena]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Megana Foksa]]
* [[Kerola Keina]]
* [[Glenne Hīdlija]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|2|20}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/confessions-teenage-drama-queen-2004|title=Confessions of a Teenage Drama Queen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 13, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=confessionsofateenagedramaqueen.htm|title=Confessions of a Teenage Drama Queen (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Skatuves zvaigzne"''' ({{val|en|Confessions of a Teenage Drama Queen}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla komēdija, kuras režisore ir [[Sāra Šugarmena]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Ādams Garsija]], [[Lindsija Loena]], [[Elisona Pilla]], [[Megana Foksa]], [[Kerola Keina]] un [[Glenne Hīdlija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|20||bez}}. Filma ir balstīta uz Daienas Šeldonas tāda paša nosaukuma romānu.

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Kujatā
| alt_name            = ''Kujataa''
| iucn_category       = 
| photo               = Tunulliarfik-qassiarsuk.jpg
| photo_alt           = 
| photo_caption       = 
| photo_width         = 
| map_type            = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_relief = jā
| latd  = 61.164444 | latNS  = N
| longd = 45.598056 | longEW = W
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Grenlande}}, [[Kujaleka]]
| nearest_city        = 
| area                = 
| established         =
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      = 
| url                 = 
| child               = 
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
}}

{{BioTakso infokaste
| platums = 
| nosaukums = 
| binomial = Oryza sativa
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Asian rice (Oryza sativa) നെല്ല്. (32398084044).jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Oryza
| ģints_lv = Rīsi
| sinonīmi = 
| izplatība = 
| izcelsmes_vieta = 
| iedalījums = 
| kategorijas = jā
| suga = Oryza sativa
| suga_lv = Sējas rīsi
}}'''Sējas rīsi''' jeb '''Āzijas rīsi''' ({{val|la|Oryza sativa}}) ir [[rīsu ģints]] suga, kura tiek audzēta, lai iegūtu uzturā lietojamos graudus — '''rīsus'''.  No visām uzturā lietojamo rīsu sugām, sējas rīsu šķirnes ir visizplatītākās rīsu šķirnes pasaulē. Sējas rīsi pirmo reizi tika [[Domestikācija|domesticēti]] [[Jandzi]] upes baseinā [[Ķīna|Ķīnā]] pirms 13 500 līdz 8 200 gadiem.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Normile|first=Dennis|date=1997-01-17|title=Yangtze Seen as Earliest Rice Site|url=https://www.science.org/doi/10.1126/science.275.5298.309|journal=Science|language=en|volume=275|issue=5298|pages=309–309|doi=10.1126/science.275.5298.309|issn=0036-8075}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Vaughan|first=Duncan A.|last2=Lu|first2=Bao-Rong|last3=Tomooka|first3=Norihiko|date=2008-04|title=The evolving story of rice evolution|url=https://linkinghub.elsevier.com/retrieve/pii/S0168945208000198|journal=Plant Science|language=en|volume=174|issue=4|pages=394–408|doi=10.1016/j.plantsci.2008.01.016}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Zhang|first=Jianping|last2=Lu|first2=Houyuan|last3=Gu|first3=Wanfa|last4=Wu|first4=Naiqin|last5=Zhou|first5=Kunshu|last6=Hu|first6=Yayi|last7=Xin|first7=Yingjun|last8=Wang|first8=Can|date=2012-12-17|editor-last=Kashkush|editor-first=Khalil|title=Early Mixed Farming of Millet and Rice 7800 Years Ago in the Middle Yellow River Region, China|url=https://dx.plos.org/10.1371/journal.pone.0052146|journal=PLoS ONE|language=en|volume=7|issue=12|pages=e52146|doi=10.1371/journal.pone.0052146|issn=1932-6203}}</ref>

(centrā); [[astronomija]], [[zemes zinātne]], [[fizika]] un [[bioloģija]] (pulksteņrādītāja virzienā)]]
'''Dabaszinātnes''' ir [[zinātne|zinātņu]] nozares, kurās, izmantojot [[zinātniskā metode|zinātniskās metodes]], tiek pētīti un izprasti [[daba|dabā]] notiekošie procesi un [[dabas parādība|parādības]],<ref name="tezaurs"/> kā arī pēta to izmantošanas iespējas [[cilvēce]]s vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas [[parādība]]s un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret [[reliģija|reliģiskiem]] aizspriedumiem.

[[Kategorija:Termodinamika]]

{{Catmore}}
{{Commonscat|Fatty acids|Taukskābes}}

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />1,2-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH<sub>3</sub>CHOHCH<sub>2</sub>OH
|molmasa=76,09 
|blīvums=1036 
|kušanas temperatūra=-59&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=188,2&nbsp;°C
}}
'''1,2-Propāndiols''' (propilēnglikols, CH<sub>3</sub>CHOHCH<sub>2</sub>OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, eļļains šķidrums. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. Tas ir higroskopisks un labi šķīst ūdenī, [[acetons|acetonā]] un [[hloroforms|hloroformā]]. 1,2-Propāndiols ir relatīvi maztoksisks (salīdzinot ar [[etilēnglikols|etilēnglikolu]]). 1,2-propāndiolam eksistē arī [[izomēri|izomērs]] — [[1,3-propāndiols]].

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Abaša
| official_name            = აბაშა
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Abasha main street.jpg
| image_caption            = Abašas galvenā iela
|imagesize                 = 
|image_flag                = 
|image_shield              = 
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   = 
| map_caption              = 
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Abašas municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1870. gadi
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1964
| government_type          = 
| leader_title             = 
| leader_name              = 
| area_magnitude           = 
| area_total_km2           = 
| area_land_km2            = 
| area_water_km2           = 
| area_urban_km2           = 
| area_metro_km2           = 
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     = 
| population_total         = 4941
| population_urban         = 
| population_metro         = 
| population_density_km2   = 
| population_density_urban_km2 = 
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,6%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
| latd= 42|latm= 12|lats= 15|latNS=N
| longd= 42|longm= 12|longs= 10|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 0200
| area_code                = +995 412
| elevation_footnotes      = 
| elevation_m              = 23
| website                  = {{url|http://www.abasha.ge/}}
| footnotes                = 
}}
'''Abaša''' ({{val|ka|აბაშა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Abašas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]] starp Abašas un Nogelas upēm {{nobr|258 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|11}}</ref>

{{Elektrodinamika}}
'''Elektriskais lādiņš''' ir [[fizikāls lielums]], kas nosaka [[Elektromagnētisms|elektromagnētisko]] mijiedarbību intensitāti <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektriskais lādiņš|website=siic.lu.lv|access-date=17.08.2021}}</ref>, [[Fizika|fizikā]] to apzīmē ar <math>q \ </math> un tā [[mērvienība]] ir [[kulons]] (C).

'''Atomfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoms|atomu]] kā izolētu sistēmu, kas sastāv no [[atoma kodols|atoma kodola]] un [[elektrons|elektroniem]]. Sākotnēji tika pētīts elektronu izvietojums atomos un to izmaiņas. Atomfizikas nozarē iekļaujas gan neitrālu atomu, gan [[jons|jonu]] pētījumi.

'''Precēj' mani precinīki''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

{{Commonscat|Urban studies and planning}}

]]
'''Aitkopība '''ir [[lopkopība]]s nozare. Tā dod [[vilna|vilnu]], [[gaļa|gaļu]], [[piens|pienu]], kažokādas (karakulādas), taukus. Aitkopība tradicionāli ir attīstīta mērenā klimata joslā — [[Eiropa|Eiropā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Argentīna|Argentīnā]], [[Urugvaja|Urugvajā]] un citur. Pasaulē lielākais aitkopības reģions ir [[Austrālija]]s stepes un pustuksneši, kā arī [[Āzija]]s sausā klimata apvidi — [[Turcija]], [[Pakistāna]], [[Afganistāna]], [[Ķīna]]. Austrālijā audzē merīnaitas, no kurām iegūst visaugstākās kvalitātes vilnu. [[Goulbērna]]s pilsētā ir uzcelts piemineklis [[Austrālijas merīnaita]]i.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bigthingsofaustralia.com/the-big-merino/|title=The Big Merino {{!}} Big Things Of Australia|last=Franklin|first=Luke|website=bigthingsofaustralia.com|access-date=2022-09-03|date=2021-01-08|language=en-GB}}</ref>

{{Kapsētas infokaste
| name        = Skūgširkogordena
| native_name = ''Skogskyrkogården''
| image       = Skogskyrk Grav 2006.jpg
| imagesize   = 250
| caption     = Kapavietas
| established = 1920
| country     = 
| location    = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| map_type            = Stokholma
| latd  = 59 | latm  = 16 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 18 | longm =  5 | longs = 58 | longEW = E
| type        = 
| style       = 
| owner       = 
| size        = 
| graves      = 100 000
| interments  = 
| cremations  = 
| leases      = 
| website     = {{URL|http://www.skogskyrkogarden.se/}}
| findagrave  = 
| political   = 
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = 
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date = 
|      designation1_partof = 
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/558 558]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{SWE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name = 
|  designation1_free3value = 
}}
{{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Zviedrija
|  valsts2 = Zviedrijas
| ofic_nos = 
|   numurs = [http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&anlaggningId=21300000004811 21300000004811]
|   datums = 
|     tips = 
}}
}}
'''Skūgširkogordena''', '''Stokholmas Meža kapi''' ({{val|sv|Skogskyrkogården}} — ‘meža kapsēta’) ir [[kapsēta]] [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Tās arhitektūrā vērojama pāreja no ziemeļu klasicisma uz [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālismu]]. Arhitekti: [[Gunnars Asplunds]] un Sīgurds Leverencs.

{{cita nozīme|sacelšanos 1944. gadā|sacelšanos 1943. gadā|Varšavas geto sacelšanās}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict   = Varšavas sacelšanās
| partof     = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]]
| image      = 
| caption    = Polijas ''[[Armia Krajowa]]'' pozīcijas sacelšanās 4. dienā
| date       = {{dat|1944|8|1|N|bez}} — {{dat||10|2|N|bez}}
| place      = {{vieta|Polija|Varšava}}
| coordinates= {{Coord|52|13|48|N|21|00|39|E|region:PL_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| result     = {{flaga|Vācija|Nazi}} Vācijas uzvara<!-- 
| strength1   = 20 000—49 000 (sākumā)
| strength2   = 13 000—25 000 (sākumā) -->
| combatant1  = {{flagicon image|Flaga PPP.svg}} [[Polijas pagrīdes valsts]]<br>*{{flagicon image|Flaga PPP.svg}} ''[[Armia Krajowa]]''
| commander1  = {{flagicon image|Flaga PPP.svg}} [[Tadeušs Komorovskis]]<br>[[Tadeušs Pelčinskis]]<br>[[Antonijs Čruščiels]]<br>[[Kārols Ziemskis]]<br>[[Edvards Pfeifels]]<br>[[Leoplods Okulickis]]<br>[[Jans Mazurkevičs]]<br>[[Zigmunts Berlings]]<br>[[Konstantīns Rokosovskis]]
| commander2  = [[Valters Modelis]]<br>[[Nikolass fon Vormans]]<br>[[Rainers Stāhels]]<br>[[Erihs fon dem Bahs-Celevskis]]<br>[[Haincs Reinefarts]]<br>[[Broņislavs Kaminskis]]<br>[[Oskars Dirlevangers]]<br>[[Petro Djačenko]]<br>[[Roberts fon Greims]]
| casualties1 = '''Poļu pretošanās kustība''':15 200 nogalināti un pazuduši
| casualties2 = '''Vācu armija''':2 000-17 000 nogalināti un pazuduši
}}
'''Varšavas sacelšanās''' ({{val|pl|powstanie warszawskie}}) bija pretošanās kustības ''[[Armia Krajowa]]'' neveiksmīgi centieni atbrīvot [[Polija]]s galvaspilsētu [[Varšava|Varšavu]] no [[Nacistiskā Vācija|nacistiskās Vācijas]] [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Poļi centās atgūt kontroli pār pilsētu pirms to okupē [[Padomju armija]]. Sacelšanās ilga 63 dienas no 1944. gada augusta līdz oktobrim.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/the-warsaw-polish-uprising</ref>

== Kopsavilkums ==
1933. gada "Esperanto enciklopēdijas" grāmatas vāks no 1986. gada pārpublicējuma. Attiecīgā raksta ilustrācijai; brīvs attēls pagaidām nav pieejams.
Ņemts no Vikipēdijas esperanto valodā - https://eo.wikipedia.org/wiki/Dosiero:EDE4.jpg .
[[Kategorija:Esperanto]]
[[Kategorija:Esperanto vēsture]]
== Licence ==
{{Grāmatas vāks}}

uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

'''Dzejoļa analīze''' ir [[filoloģija]]s disciplīna, kas paredz daudzveidīgu dotā [[teksts|teksta]] [[teksta analīze|analīzi]]. [[Dzeja|Dzejoļa]] analīze var būt dažādu formu: zinātniskā vai brīvā stila ([[eseja]]). Dzejas analīzes pamatuzdevums ir atklāt, kā teksts ir veidots, no kā tas sastāv, kā tas rada [[katarse|katarsi]], tā vēsturi un vietu tajā.

'''Liberālais konservatīvisms''' ir politiska ideoloģija, kas apvieno [[Konservatīvisms|konservatīvu]] politiku ar [[Liberālisms|liberāļu]] uzskatiem, īpaši attiecībā uz ekonomikas un sociālajiem jautājumiem,<ref>http://www.parties-and-elections.eu/content.html</ref> vai politiskā konservatīvisma paveids, kuru spēcīgi ietekmējis liberālisms. Tā ir politiskā nostāja, kas ietver atbalstu [[pilsoniskās brīvības|pilsoniskajām brīvībām]], [[kapitālisms|kapitālismam]] un tirgus brīvībai, kā arī [[sociālais konservatīvisms|sociāli konservatīviem]] uzskatiem.

'''Buferšķīdums''' ir [[šķīdums]] ar noteiktu [[pH]], kas, šķīdumu atšķaidot, tikpat kā nemainās un, pievienojot nedaudz [[skābe]]s vai [[sārms|sārma]], mainās maz. To īpašības nosaka šķīdumā esošās [[bufersistēma]]s, ko parasti veido viena un tā paša [[protolīts|protolītu]] pāra abas formas.<ref name="Rauhvargers">{{Grāmatas atsauce |title=Vispārīgā ķīmija |author=Andrejs Rauhvargers |year=1996 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-1142-9 |pages=181.—184}}</ref>

'''Komunistiskā Internacionāle''' vai '''III Internacionāle''' (saīsināti '''Kominterne''') bija starptautiska [[komunisms|komunistu]] organizācija, kas darbojās no 1919. līdz 1943. gadam.

{{Citas nozīmes|fiziķi|Vilsons|Vilsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =C. T. R. Wilson
| attēls =Charles Thomson Rees Wilson at 1927 Solvay conference.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Čārlzs Vilsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1869
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Midlotiana]] (''Midlothian''), [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =[[Sesils Pauels]]
| sasniegumi =[[Vilsona kamera]]
| apbalvojumi =1927. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes = 
}}
'''Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons''' ({{val|en|Charles Thomson Rees Wilson}}, dzimis {{dat|1869|2|14}}, miris {{dat|1959|11|15}}) - [[skoti|skotu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] fiziķis. Kopā ar [[Artūrs Komptons|Artūru Komptonu]] 1927. gada ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmijas fizikā]] par [[Vilsona kamera]]s izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1927 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1927/}}</ref>

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidilokosa
| official_name = ''Ilocos Sur''
| image_skyline = Sta. Maria Church, Ilocos Sur.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] sarakstā iekļautā Santamarijas baznīca
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Ilocos Sur in Philippines.svg
| map_caption = 
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1572/1818
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2596
| population_total = 706009
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint = 
| latd =17 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 35 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Vigana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 34
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Kandona]]
| p3 = [[Vigana]]
| p6 = '''32 municipalitātes'''
| p7 = 
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ILS
| website                  = {{URL|https://mis.ilocossur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidilokosa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Ilocos Sur}}, {{val|en|Province of Ilocos Sur}}, {{val|ilo|Probinsia ti Ilocos Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 32 municipalitātēs un sīkāk 768 barangajās. Provinces centrs ir [[Vigana]], bet lielākā pilsēta — [[Kandona]]s. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]]. Provincē atrodas divas [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] vietas — [[Vigana]]s mantojuma pilsēta un Santamarijas [[baroks|baroka]] baznīca.

izaudzēts sintētisks [[kvarcs|kvarca]] monokristāls]]

'''Miokards''' (''myocardium'') jeb '''sirds muskulis''' ir [[sirds]] galvenais — [[muskuļi|muskuļotais]] — slānis.

savā inaugurācijā sniedzam [[Latvijas prezidents|Valsts prezidenta]] svinīgo solījumu]]
'''Inaugurācija''' (no {{val|la|inaugurare}} — 'iesvētīt') ir valsts galvas ([[prezidents|prezidenta]]) vai citas augstas amatpersonas amatā stāšanās [[ceremonija]].

[[Kategorija:Elektrība]]
[[Kategorija:Elektrodinamika]]
[[Kategorija:Elektromagnētisms]]

<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            = &nbsp;&nbsp;ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            = &nbsp;&nbsp;pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

'''Albedo'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|la|albus}} — 'balts') ir virsmas atstarotās [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētiskā starojuma]] plūsmas attiecība pret plūsmu, kas krīt uz šo virsmu. Parasti to attiecina uz [[redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Lieto dažādu virsmu [[atstarotājspēja]]s raksturošanai, visbiežāk [[astronomija|astronomijā]] un [[meteoroloģija|meteoroloģijā]].

'''Abolicionisms''' ({{val|en|abolitionism}}, no {{val|la|abolitio}} — ‘atcelšana, likvidēšana’) ir sabiedriska kustība par kāda likuma vai paražas atcelšanu.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=16}}</ref>

{{citas nozīmes|kalniem|Eifels|Eifels}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Eifels
|attēls                 = Eifelblick.jpg
|attēla_platums         = 
|paraksts               = Eifela ainava
| map_type            = Vācija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 50|latm=23 | latNS  = N
| longd = 6|longm=52| longEW = E
| label_position      = 
|map_label = Eifels
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            = 
|valstis                = {{GER}}/{{BEL}}
|ģeo_apgabals           = 
|atdala_ko              = 
|atdala_no              = 
|ietilpst               = [[Reinas šīferkalni]]
|sastāv                 = [[smilšakmens]], [[aleirolīts]]
|garums                 = 100
|platums                =
|kalns                  = [[Hoeahts]]
|augstums               = 746,9
|pilsētas               = 
|kategorijas            = nē
}}

{{Commonscat|Sports in Ghana}}

{{Motorsporta trases infokaste|
 | Shēma         = 
 | Atrodas       = {{flaga|ASV}} [[Sebringa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | Laiks         = [[UTC]][[UTC-5|-5]] (UTC[[UTC-4|-4]] [[Vasaras laiks|DST]])
 | Atklāta       = [[1950]]. gadā
 | Īpašnieks     = [[Panoz Motor Sports Group]]
 | Vadītājs      = [[Panoz Motor Sports Group]]
 | Sacensības    = [[American Le Mans Series]], [[12 Hours of Sebring]]
 | Ietilpība     = atklāti sēžamlaukumi bez ierobežojuma
 | Izkārtojums1  = Asfalta trase
 | Klājums       = asfalts
 | Garums_km     = 6,02
 | Līkumi        = 17
 | Rekords       = 1:43.274
 | Rek_pil       = [[Sebastjēns Burdē]] 
 | Rek_kom       = [[Peugeot]]
 | Rek_gads      = [[2009. gads|2009]]
 | Rek_klase     = [[Le Mans Prototype|LMP1]]
 | Izkārtojums2  = Kluba trase
 | Garums_km2    = 2,74
}}'''Sebringas Starptautiskā trase''' ir [[autosacīkstes|autosacīkšu]] [[trase]], kas atrodas [[Sebringa]]s pilsētā [[Florida|Floridā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā aizņem daļu Hendriksa laukuma, ko arī šobrīd izmanto kā lidlauku. Sebringas trase ir viena no senākajām joprojām strādājošajām ASV sacīkšu trasēm. [[1959]]. gadā šajā trasē notika pirmā {{f1gp|ASV}} izcīņa. Tajā ik gadu norisinās [[Sebringas 12 stundu sacīkstes]], kuras tiek uzskatītas par vienām no prestižākajām salonauto izturības sacīkstēm. Sebringā rīko arī [[American Le Mans Series]] čempionāta posmus.

ar mērci]]
'''Mērce''' ir šķidra vai daļēji šķidra piedeva ēdieniem. To izmanto, lai mainītu [[ēdiens|ēdiena]] garšu un izskatu. Vispārīgi mērces var iedalīt divās grupās: saldajās mērcēs, kuras pievieno [[saldais ēdiens|saldajiem ēdieniem]], un mērcēs, kas paredzētas [[otrais ēdiens|otrajam ēdienam]]. Pie mērcēm var pieskaitīt arī [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[sojas mērce|sojas mērci]], [[sinepes]] un citus produktus.

{{Vairāki attēli
 | width =  180
 | image1 = Secret Protocol to Molotov–Ribbentrop Pact Page 1.jpg
 | caption1 = 
 | image2 = Secret Protocol to Molotov–Ribbentrop Pact Page 2.jpg
 | caption2 = 
}}

[[Kategorija:Čūskas]]

{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Annibale de Gaspariss
|     vārds_orig = ''Annibale de Gasparis''
|         attēls = Ritratto_di_Annibale_de_Gasparis.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Buņjara}}
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Neapole}}
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni =
|       paraksts =Firma_di_Annibale_De_Gasparis.jpg 
|   darba_vietas = 
|     alma_mater =Neapoles Universitāte 
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = 
|       studenti = 
|     sasniegumi = 
|    apbalvojumi = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =astronomija 
|sign=|zime=}}
'''Annibale de Gaspariss''' ({{val|it|Annibale de Gasparis }}; {{dat|1819|11|9|N}}—{{dat|1892|3|21|N}}) bija [[Itālija|itāļu]] [[astronoms]], Kapodimontes observatorijas Neapolē vadītājs (1864—1889). Atklājis 9 [[asteroīds|asteroīdus]].
{| class="wikitable collapsible collapsed" width=260 align="right" style="margin: 1em; margin-top: 0;"
! colspan="2" style="white-space: nowrap;" | Atklātie asteroīdi: 9
|-
| [[10 Higieja]] || {{dat|1849|4|12}}
|-
| [[11 Partenope]] || {{dat|1850|5|11}}
|-
| [[13 Ēgerija]] || {{dat|1850|11|2}}
|-
| [[15 Einomija]] || {{dat|1851|7|29}}
|-
| [[16 Psihe]] || {{dat|1852|3|17}}
|-
| [[20 Masālija]] || {{dat|1852|9|19}}
|-
| [[24 Temīda]]|| {{dat|1853|4|5}}
|-
| [[63 Auzonija]]|| {{dat|1861|2|10}}
|-
| [[83 Beatrikse]]|| {{dat|1865|4|26}}
|}
1851. gadā saņēmis [[karaliskā Astronomias biedrība|Karaliskās astronomijas biedrības]] Zelta medaļu. 1851. un 1852. gadā saņēmis Lalanda balvu.

{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d<sup>2</sup>4s<sup>2</sup>
 |        tabulas attēls = 
 |                attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; <br />Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668&nbsp;°C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287&nbsp;°C)
 |    trīskāršais punkts = 
 |     kritiskais punkts = 
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

{{Commonscat|Archaeologists|Arheologi}}

{{Mākslinieka infokaste
| name          = Gazizs Aļmuhametovs
| image         = 
| imagesize     = 270px
| caption       = 
| nationality   = [[baškīrs]]
| field         = dziedātājs, komponists, folklorists
| training      = 
| movement      = 
| patrons       =
| awards        = 
| birthname     = 
| birthdate     = {{dat|1895|10|29}}
| location      = Muraptalovo ciems, Sterļitamakas apriņķis, [[Ufas guberņa]], [[Krievija]]
| deathdate     = {{dat|1938|07|10|1895|10|29}}
| deathplace    = 
| famous works  = 
}}

{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Leitons''' var būt:

{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}

{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

'''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

'''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

{{Commonscat|Television}}

{{Jāuzlabo|jāpaskaidro ko nozīmē dati tabulā}}
'''Vēja enerģija''' ir [[enerģija]], ko iegūst no [[vējš|vēja]], izmantojot [[vēja ģenerators|vēja ģeneratorus]]. Vējš pieder pie atjaunojamiem, ekoloģiski relatīvi tīriem enerģijas avotiem. Vēja turbīnas enerģiju sāk ražot, līdzko vēja [[ātrums]] sasniedz 2,5 m/s. Nominālais vēja ātrums — 12 m/s. [[Vētra|Vētrā]] turbīnas apstājas. Enerģijas daudzums, ko var iegūt no vēja, ir proporcionāls vēja plūsmas iedarbības [[laukums|laukumam]] un vēja [[ātrums|ātrumam]] kubā: E~S·v³. Vispiemērotākās vietas vēja ģeneratoru izvietošanai ir jūras piekraste, jūras [[šelfs]] un kaili pakalni.

{{Commonscat|Teeth}}

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Montānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C<sub>28</sub>H<sub>56</sub>O<sub>2</sub>
|molmasa=424,75
|blīvums=
|kušanas temperatūra=90&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Montānskābe''' (oktakozānskābe, С<sub>27</sub>Н<sub>55</sub>СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

[[Kategorija:Šveice]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

[[Kategorija:Izlūkošana]]
[[Kategorija:Militārie sakari]]

{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Organoleptika''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ὄργανον'' — 'rīks', ''ληπτικός'' — 'uzņemošs, uzsūcošs'), arī '''organoleptiskā metode''', '''organoleptiskā analīze''' ir objektu īpašību noteikšana, izmantojot [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]].

{{Skaitlis
|num = 20
|lv = Divdesmit
}}
'''20''' ('''divdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[19 (skaitlis)|19]] un [[21 (skaitlis)|21]].

'''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)<sub>3</sub>. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>.xH<sub>2</sub>O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)<sub>3</sub> vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

{{Pareizrakstība}}
s piegādes sistēmas]]

{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolts Brehts
|     vārds_orig = ''Bertolt Brecht''
|         attēls = Bertolt-Brecht.jpg
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Augsburga]], [[Vācijas impērija]]<br>([[Bavārija]], {{GER}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Berlīne|Austrumberlīne]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]]<br>({{GER}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = 
|   nodarbošanās = dramaturgs, teātra režisors, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = [[Helēna Veigele]]
|          bērni = 
|       paraksts = Unterschrift Bertolt Brecht (1898–1956).png
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

'''Azbests''' ({{val|el|ἄσβεστος}}, ''asbestos'' — 'nepārtraukts', 'pastāvīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 89. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[silikāti|silikātu]] klases smalkšķiedrainu [[minerāls|minerālu]] grupa. Tiem ir dažāds ķīmiskais un mineraloģiskais sastāvs, bet visiem ir raksturīga šķiedraina struktūra, turklāt šķiedras viegli sašķeļas mazākās ļoti sīkās šķiedriņās ar diametru daži mikroni, bet garumu pat līdz vairākiem centimetriem.<ref>N. Ņikuļins. Elektrotehnisko materiālu mācība. R:, Zvaigzne, 1988, 80.—81. lpp.</ref> Azbesta šķiedras ir higroskopiskas ([[ūdens]] tās [[slapināšana|slapina]]), kaut arī ūdeni azbests neuzsūc. Azbests kūst apmēram 1450 °C temperatūrā, taču jau pie 450 °C no azbesta sāk izdalīties ķīmiski saistītais ūdens, tādēļ azbesta šķiedras kļūst mehāniski neizturīgas. Azbestam līdzīgas minerālšķiedras var iegūt arī mākslīgi; tās var saturēt [[fluors|fluoru]].

{{Commonscat|United Nations Secretary-General}}

[[File:RG-59.jpg|thumb|right|400px|<center>[[RG-59]] lokanā koaksiālā kabeļa sastāvs:<ol type="A" style="list-style-type: upper-latin;"><li>ārējais plastmasas apvalks</li><li>austais vara ekrāns (ārējais vadītājs)</li><li>iekšējais [[Dielektriķis|dielektriskais]] izolators</li><li>vara kodols (iekšējais vadītājs)</li></ol></center>]]

'''Empātija''' jeb '''līdzjūtība''' ir otra [[Cilvēks|cilvēka]] [[Emocionālais stāvoklis|emocionālā stāvokļa]] izpratne līdzpārdzīvojot; spēja paralēli pārdzīvot tās [[emocijas]], kuras izjūt otrs, it kā iekļūstot otra [[subjektīvs|subjektīvajā]] jūtu pasaulē. Tas nozīme, ka cilvēks jūt  otra [[prieks|prieku]] vai [[bēdas]] tā, kā to jūt otrs, un saprot iemeslus šīm jūtām tā, kā to saprot otrs, vienlaicīgi tomēr saglabājot nelielu distanci, skatoties kā no malas, nesaplūstot ar otru cilvēku. Var teikt, ka empātija ietver delikātu klātbūtni cita cilvēka izjūtām, bez [[vērtējums|vērtējuma]], [[kritika]]s vai [[nosodījums|nosodījuma]], un ar gatavību sniegt emocionālu atbalstu.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann zebra hobatere S.jpg
| att_nosaukums =''Equus zebra hartmannae'' [[Hartmaņa kalnu zebra]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| izplatība =

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name = Zilā acs
| native_name = ''Syri i Kaltër''
| photo = Blue Eye (Syri i kaltër) 01.JPG
| location = [[Vļoras apgabals]], {{ALB}}
| designation = avots
}}

[[Kategorija:Šautenes]]
[[Kategorija:Krievijas šaujamieroči]]

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = 
| att_nosaukums = 
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes abdominalis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes abdominalis <small>Takagi, 1960</small>
}}
'''''Lepidosaphes abdominalis''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Izplatīta [[Ķīna|Ķīnā]].<ref name="scalenet"/> Barības augi: ''[[Rhodea japonica]]'', ''[[Magnolia]]'', ''[[Myrica rubra]]'', ''[[Osmanthus]]'', ''[[Osmanthus fragrans]]'', ''[[Pittosperum tobira]]''.<ref name="scalenet"/>

'''Īstenība''' jeb '''realitāte''' (no {{val|la|realis}} — 'īsts, vielisks') ir [[filozofija]]s [[kategorija]], objektīvā esamība, konkrēti izveidojies dabas un [[sabiedrība]]s vēsturisko [[parādība|parādību]] kopums. Klātesamība, materiālo [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopums, kas pastāv [[laiks|laikā]] un [[telpa|telpā]]. Īstenības saturs nav absolūti nemainīgs; gan objektīvi, gan cilvēka darbības dēļ. Īstenība ir nepārtrauktā kustībā un [[attīstība|attīstībā]].

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Henkoks
| attēls                   = hancockposter.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hancock''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               = 
* [[Akiva Goldsmens]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Maikls Manns]]
| scenārija autors         = 
* [[Vinss Giligans]]
* [[Vinsents Ngo]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Vills Smits]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Džeisons Beitmens]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Weed Road Pictures]]''
* ''[[Forward Pass]]''
* ''[[Blue Light]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|16|Parīze|2008|7|2|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0|title=Hancock|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174801/http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hancock.htm|title=Hancock (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|629,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Henkoks"''' ({{val|en|Hancock}}) ir 2008. gada ASV supervaroņu kinokomēdija, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Šarlīze Terona]] un [[Džeisons Beitmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|16||bez}} Parīzē.

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Militārā memoriāla infokaste
|          name = Cara Atbrīvotāja piemineklis
|   native_name = ''Паметник на Цар Освободител''
|          body = 
|         image = Царю освободителю признателна България - panoramio.jpg
|    image_size =200px
|       caption = 
|  commemorates = [[Aleksandrs II Romanovs|Aleksandram II]], kurš vadīja Bulgārijas atbrīvošanu no [[Otomaņu impērija|Osmaņu impērija]]s pakļautības [[Krievu—turku karš (1877—1878)|Krievu—turku karā]] [[1877]]. — [[1878]]. gadā.
|   established = 
|      unveiled = {{dat|1903|07|15||bez}}
|      location = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|  nearest_town = 
|      designer = Arnaldo Džoki
| total_burials = 
|      unknowns = 
|  commemorated = 
|    by_country = 
|        by_war = 
|   inscription = 
|        source = 
|   pushpin_map =
|      map_size = 
| latd = 42 | latm = 41 | lats = 38 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 19 | longs = 57  | longEW = E
|      embedded = 
}}

'''Evakuācija''' ir organizēta cilvēku, materiālo un kultūras vērtību pārvietošana drošās vietās, kā arī [[Karaspēks|karaspēka]] izvešana un valsts iestāžu, sabiedrisko organizāciju un pat valdību pārcelšanās. Evakuāciju var izraisīt dažādi notikumi, tostarp [[dabas katastrofa]]s, piemēram, [[viesuļvētra]]s, [[zemestrīce]]s, [[plūdi]], [[Meža ugunsgrēks|meža ugunsgrēki]], [[cunami]] un [[vulkānu izvirdumi]]. Tās var būt nepieciešamas arī, reaģējot uz cilvēka izraisītiem negadījumiem, piemēram, rūpnieciskām avārijām, ķīmisku vielu noplūdēm, kodolkatastrofām, teroristu uzbrukumiem un pilsoņu nemieriem. Dažos gadījumos evakuācija var būt nepieciešama arī ārkārtas medicīniskās situācijās, slimību uzliesmojumu gadījumos un citās ar veselību saistītās krīzēs.

[[Kategorija:Video]]

'''Lucīlijs''' var būt:
* [[Senā Roma|romiešu]] dzejnieks [[Gajs Lucīlijs]];
* romiešu dzejnieks, [[Seneka Jaunākais|Senekas]] draugs [[Lucīlijs Jaunākais]].

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Blontu pagasts
| karte             = Blontu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Blontu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Blontu pagasta karogs
| novads            = Novads 
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Blonti
| platība           = 96,6
| iedzīvotāji       = 412<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:412 / 96.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{infokaste+}}
'''Brēmenes Ādams''' jeb '''Ādams no Brēmenes''' (latīņu: ''Adamus Bremensis'', miris pēc [[1081]]. gada [[12. decembris|12. decembra]]) bija viens no ievērojamākajiem [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Vācija]]s hronistiem, [[Brēmenes arhibīskapija|Brēmenes baznīcas]] kanoniķis, "[[Hamburgas baznīcas arhibīskapu darbi]]" ([[Hamburga]]s arhibīskapijas vēstures) autors.

{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Kilians Mērfijs
 | vārds_orig              = ''Cillian Murphy''
 | attēls                  = Cillian Murphy at Berlinale 2024, Ausschnitt.jpg
 | attēla izmērs           = 
 | komentārs               = Kilians Mērfijs 2024. gadā.
 | dz. vārds               = 
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1976|5|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Īrija|Korkas grāfiste|Ballintemple}}
 | miršanas datums         = 
 | miršanas vieta          = 
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Ivonna Makginesa]] (2004—pašlaik)
 | mājaslapa               = 
 | akadēmijasbalva         = * [[96. Kinoakadēmijas balva|2023]]: [[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]] ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")<ref>https://www.delfi.lv/kultura/52862727/screen/120002549/oskaru-ceremonija-triumfe-filma-par-atombumbas-raditaju-openheimers</ref>
 | afibalva                = 
 | arielabalva             = 
 | BFTMAbalva              = [[77. BAFTA kino balva|2023]] — "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (BAFTA kino balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]" ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")
 | cēzarabalva             = 
 | emibalva                = 
 | filmfarebalva           = 
 | geminibalva             = 
 | zeltateļabalva          = 
 | zeltaglobusabalva       = [[81. Zelta globusa balva|2024]] — "[[Labākais aktieris drāmas filmā (Zelta globusa balva)|Labākais aktieris drāmas filmā]]" ("Openheimers")
 | zeltaavenesbalva        = 
 | gojasbalva              = 
 | gremībalva              = 
 | iftbalva                = 2007 — labākais aktieris
 | lorensaolivjēbalva      = 
 | NAACPbalva              = 
 | nacionālāsfilmasbalva   = 
 | SAGbalva                = 2024 — "Labākais aktieris galvenajā lomā" ("Openheimers")<br />"Labākais aktieru ansamblis spēlfilmā" ("Openheimers")
 | tonijasbalva            = 
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = V
}}
'''Kilians Mērfijs''' ({{val|en|Cillian Murphy}}, dzimis {{dat|1976|5|25}}) ir īru [[kinofilma|kino]] un [[teātris|teātra]] [[aktieris]].

'''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

'''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

{{Personas infokaste
 |       platums = 
 |         vārds = 
 |    vārds_orig = 
 |        attēls = 
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = 
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads = 
 |    dz_mēnesis = 
 |      dz_diena = 
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads = 
 |     m_mēnesis = 
 |       m_diena = 
 |       m_vieta = 
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = 
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi = 
 | darbības_gadi = 
 |       dzimums = 
 |        vecāki = 
 |         brāļi = 
 |         māsas = 
 |  dzīvesbiedrs = 
 |         bērni = 
 |    alma_mater = 
 |      paraksts = 
 | paraksts_plat = 
 |      piezīmes = 
 |   kategorijas = 
 |   citas daļas = 
}}

[[Kategorija:Blaktis]]

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Aleksandrs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Alexander von Meyendorff''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br/>({{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]<br/>({{RUS}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = 
|         vecāki = [[Kazimirs fon Meijendorfs]], Anna Katrīna Fēgezaka
|          brāļi = Kazimirs (1794–1854), [[Georgs fon Meijendorfs|Georgs]] (1795—1863), [[Pēteris fon Meijendorfs|Pēteris]] (1796—1863) 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Ogēra (''Hogguer'') (1804—1875)
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr = 
|         amats =
|   term_sākums = 
|   term_beigas =
|       partija = 
|      piezīmes = 
}}
}}

Par vielas '''molāro siltumietilpību''' (C) sauc [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], ko viens [[mols]] vielas uzņem vai atdod, sasilstot vai atdziestot par 1 K ([[kelvins|kelvinu]]).

'''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          = 
| flag_image         = 
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2015. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2015.
| next_election      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = 2019.
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br/>
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2017|6|8}}
| party_name         = no
| turnout            = {{palielinājās}} 68,74%<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/politics/ng-interactive/2017/jun/08/live-uk-election-results-in-full-2017|title=Election results 2017: seat by seat|publisher=''[[The Guardian]]''|accessdate={{dat|2017|6|9||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = 
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان‎}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         = 
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

{{informācijas izklāsts|konsekventi rakstā uzsvērta Latvija, lai gan Latvijai nav tik būtiska loma - par Latviju rakstam atsevišķi}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
 reljefs [[Ņujorka]] ]]
'' radio, 1931. gads]]
 "Babilona", [[Berlīne]] 1928. gads ]]
'' auto plūdlīnijas]]
 reklāmas [[plakāts]] ]]
'''''Art Deco''''' ir [[māksla]]s termins, kas apzīmē elegantu eklektisku [[Dizains|dizaina]] stilu ar aizsākumiem ap 1920. gadu [[Parīze|Parīzē]]. Stils izplatījās [[Latvija|Latvijā]]<ref>{{Grāmatas atsauce|last = Krastiņš |first=Jānis |authorlink= |title=Rīgas arhitektūras meistari 1850-1940 : The masters of architecture of Riga 1850-1940. |language=Latvian, English |publisher=Jumava |location=Riga |series= |year=2002 |isbn=9984-05-450-0}}</ref><ref>[http://www.makslasvesture.lv/index.php/1915_–_1940._g._Klasiskā_modernisma_un_jaunreālisma_periods] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171226145552/http://www.makslasvesture.lv/index.php/1915_%E2%80%93_1940._g._Klasisk%C4%81_modernisma_un_jaunre%C4%81lisma_periods|date={{dat|2017|12|26||bez}}}} Mākslas vēsture {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.dizainastudija.eu/index.php/lv/1/112/323/331/index.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120108150618/http://www.dizainastudija.eu/index.php/lv/1/112/323/331/index.html|date={{dat|2012|01|08||bez}}}} Ansis Cīrulis Parīzē {{lv ikona}}</ref> un gandrīz pa visu pasauli līdz pat [[otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām. Stils ietekmēja praktiski visas nozares, ieskaitot [[arhitektūra|arhitektūru]], [[tēlotāja māksla|tēlotāja mākslu]], lietišķo mākslu, interjera dizainu, rūpniecisko dizainu, [[mode]]s un juvelierizstrādājumus, kā arī [[glezniecība|glezniecību]], [[grafika|grafiku]] un [[kino]].

'''Nervu audi''' ir kopīga [[Neirons|nervu šūnu]] un [[Neiroglija|neiroglijas šūnu]] sistēma.<ref name="Biology"/><ref name="Morph"/> Šīs šūnas izpilda specifiskas funkcijas: kairinājuma uztveres, uzbudināšanas, impulsu izstrādāšanas un  nosūtīšanas. Nervu audi ir galvenais [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] orgānu uzbūves pamats. Šie [[Orgāns|orgāni]] veic visu [[Audi|audu]] un orgānu regulāciju, to integrāciju organismā un saiti ar ārējo vidi.<ref name="Morph"/>

[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Roberts Berijs
|     vārds_orig = ''Robert Berry''
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt = 
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Bīčlendsa, [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Traiona, [[Ziemeļkarolīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = Edmunds un Sāra Beriji
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = Mērija Augusta Breidija
|          bērni = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = 
}}
'''Roberts Melorijs Berijs''' ({{val|en|Robert Mallory Berry}}; dzimis {{dat|1846|1|28}}, miris {{dat|1929|5|19}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">1</span><span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. janvāris|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">2</span><span style="color:white">0</span>
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. janvāris|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">3</span><span style="color:white">0</span>
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. janvāris|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">4</span><span style="color:white">0</span>
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. janvāris|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">5</span><span style="color:white">0</span>
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|<span style="color:red">31</span>]]
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">5</span><span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. februāris|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">6</span><span style="color:white">0</span>
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. februāris|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">7</span><span style="color:white">0</span>
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. februāris|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">8</span><span style="color:white">0</span>
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. februāris|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">9</span><span style="color:white">0</span>
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. februāris|<span style="color:red">29</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">10</span>
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. marts|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">11</span>
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. marts|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">12</span>
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. marts|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">13</span>
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. marts|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">14</span>
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
|
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">14</span>
| 
| 
| 
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. aprīlis|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">15</span>
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. aprīlis|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">16</span>
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. aprīlis|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">17</span>
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. aprīlis|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">18</span>
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">18</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. maijs|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. maijs|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">19</span>
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. maijs|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">20</span>
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. maijs|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">21</span>
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. maijs|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">22</span>
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. maijs|<span style="color:red">30</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">23</span>
| [[31. maijs|31]]
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">23</span>
| 
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. jūnijs|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">24</span>
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. jūnijs|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">25</span>
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. jūnijs|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">26</span>
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. jūnijs|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">27</span>
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
| 
| 
| 
| 
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
|
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">27</span>
| 
| 
| 
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. jūlijs|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">28</span>
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. jūlijs|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">29</span>
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. jūlijs|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">30</span>
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. jūlijs|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">31</span>
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|<span style="color:red">31</span>]]
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:#008000">31</span>
|
| 
| 
| 
| 
| 
| [[1. augusts|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">32</span>
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. augusts|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">33</span>
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. augusts|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">34</span>
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. augusts|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">35</span>
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. augusts|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">36</span>
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">36</span>
| 
| 
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. septembris|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">37</span>
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. septembris|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">38</span>
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. septembris|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">39</span>
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. septembris|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">40</span>
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">40</span>
| 
| 
| 
| 
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. oktobris|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">41</span>
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. oktobris|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">42</span>
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. oktobris|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">43</span>
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. oktobris|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">44</span>
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|<span style="color:red">30</span>]]
| [[31. oktobris|<span style="color:red">31</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| 
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| 
| <span style="color:white">0</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">45</span>
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. novembris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">46</span>
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. novembris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">47</span>
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. novembris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">48</span>
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. novembris|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">49</span>
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
| 
| 
| 
| 
| 
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">0</span>
|
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| <span style="color:#008000">49</span>
| 
| 
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. decembris|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">50</span>
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. decembris|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">51</span>
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. decembris|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">52</span>
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. decembris|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| <span style="color:#008000">53</span>
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
| 
| 
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

'''[[Ledainais lietus]]''' ir cieti [[nokrišņi]], kuri izkrīt pie gaisa [[temperatūra]]s zem nulles (parasti pie 0, −10&nbsp;°C, retāk pat pie −15&nbsp;°C) cietu un caurspīdīgu [[ledus]] bumbiņu veidā ar diametru 1—3 mm. Bumbiņu iekšpusē atrodas šķidrs [[ūdens]] — krītot uz priekšmetiem, bumbiņas saplīst, no tām iztek ūdens, tas sasalst un veidojas [[apledojums]].

{{Ezera infokaste
| ezers        = Kuibiševas ūdenskrātuve
| attēls       = Kuib-vodoh-oliv.jpg
| paraksts     = 
| map = Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| vieta        = {{RUS}}
| plat_d=53 | plat_m=27 | plat_s= | plat_NS=N 
| gar_d=49 | gar_m=10 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 6450
| garums       = 500
| platums      = līdz 40
| krasta_līnija = 2604
| Vid_dziļums  = 8
| Max_dziļums  = 41
| tilpums      = 58
| augstums_vjl = 53
| izteka       = [[Volga]]
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| salas        = 
| pilsētas     = [[Kazaņa]], [[Uļjanovska]], [[Toljati]]
}}
'''Kuibiševas ūdenskrātuve''' ({{val|ru|Куйбышевское водохранилище}}) ir [[ūdenskrātuve]] [[Volga]]s upes vidustecē, [[Krievija|Krievijā]].<ref>{{PZT|397}}</ref> Pēc platības lielākā ūdenskrātuve [[Eirāzija|Eirāzijā]] un trešā lielākā pasaulē pēc [[Voltas ūdenskrātuve]]s un [[Smolvuda ūdenskrātuve]]s. Ūdenskrātuve stiepjas 500 km garumā un administratīvi ietilpst [[Samaras apgabals|Samaras]] un [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas]] apgabalos un [[Tatarstāna]]s, [[Marijela]]s un [[Čuvašija]]s republikās. Nodēvēta pēc [[Samara]]s pilsētas agrākā nosaukuma «Kuibiševa».

{{Ēkas infokaste
| name                = Tallinas televīzijas tornis
| native_name         = ''Tallinna teletorn''
| former_names        = 
| alternate_names     = 
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              = 
| image               = EU-EE-Tallinn-Pirita.JPG
| image_alt           = 
| image_size          = 
| caption             = 
| altitude            = 
| building_type       = 
| architectural_style = 
| structural_system   = 
| owner               = [[Levira]]
| current_tenants     = 
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.471206 | latNS  = N
| longd = 24.8875 | longEW = E
| groundbreaking_date = 1975
| start_date          = 
| completion_date     = 1980
| opened_date         = 
| inauguration_date   = 
| renovation_date     = 
| height              = 314 m
| floor_count         = 
| floor_area          = 
| architect           = [[Davids Bazeladze]]
| rooms               = 
| parking             = 
| url                 = https://www.teletorn.ee/
| embedded            = 
| references          = 
}}

{{Ēkas infokaste|architect=[[Džordžs Bergstrēms]]|architectural_style=Klasisms|building_type=Militārā būve|completion_date=1943|current_tenants=[[ASV Aizsardzības departaments]]|floor_area=620000 m2|floor_count=7|image=The Pentagon DCA 08 2010 9854.jpg|image_size=250px|latNS=N|latd=38|latm=52|lats=15.56|longEW=W|longd=77|longm=3|longs=21.46|location={{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}|name=Pentagons|native_name=The Pentagon|observatory=|owner=[[ASV Aizsardzības departaments]]|pushpin_map=Vašingtona|parking=67 [[Akri]]|start_date=1941|status=Pabeigta|top_floor=5}}

{{Commonscat|Sports in Portugal|Sports Portugālē}}

{{Coord|41|18|40|N|72|55|36|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Jeila Universitāte
|latin_name = Universitas Yalensis
|image_name = Yale University Shield 1.svg
|motto = ''Lux et veritas''
|established = {{dat|1701|10|9|N|bez}}
|type = Privāta
|calendar= Semestris
|endowment = {{ASV dolārs|23,9 miljardi}}<ref name="news.yale.edu">http://news.yale.edu/2014/09/24/investment-return-202-brings-yale-endowment-value-239-billion</ref>
|president = Pīters Salovejs<ref name=nhregister23rdPres>{{Ziņu atsauce | url=http://nhregister.com/articles/2013/07/01/news/new_haven/doc51d22565bfa00732291606.txt | title=Peter Salovey takes the helm as Yale’s 23rd president | work=New Haven Register | date=July 1, 2013 | accessdate=22 July 2013 | author=Shelton, Jim }}{{Novecojusi saite}}</ref>
|faculty = 4171<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oir.yale.edu/yale-factsheet#Faculty |title=Yale "Factsheet" |website=Yale Office of Institutional Research |publisher=Yale University |date=Fall 2013 |accessdate=24 July 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140701134747/http://oir.yale.edu/yale-factsheet#Faculty |archivedate={{dat|2014|07|01||bez}} }}</ref>
|students = 12 223
|undergrad = 5414
|postgrad = 6809
|location = {{vieta|ASV|Konektikuta|Ņūheivena}}
|former_names =''Collegiate School''<br />(1701—1718)<br />''Yale College''<br />(1718—1887)
|athletics =
|colors = Zila {{color box|#0F4D92}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.yale.edu/printer/identity/yaleblue.html |title=Yale University – Identity Guidelines |publisher=Yale.edu |accessdate=December 4, 2011}}</ref>
|nickname = 
|mascot = 
|affiliations    = 
|website = {{URL|http://www.yale.edu/|Yale.edu}}
|logo = 
}}
'''Jeila Universitāte'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi latviski rakstīt vārdu savienojumu: Jēlas Universitāte vai Jēla Universitāte (ASV) |year= 2010 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=12 |accessdate= 2017. gada 10. maijā |quote=Par savu nosaukumu minētajai universitātei ir jāpateicas kādam Velsas tirgonim vārdā Elaihu Jeilam ''(Elihu Yale)'', kurš itin devīgi sponsorējis topošo augstskolu, turklāt šī uzvārda izruna patiešām ir [jeil]. Protams, ''Yale'' faktiski ir kļuvis par visa universitātes kompleksa nosaukumu un tādējādi arī par jaunvietvārdu, kas mazliet sarežģī dzimtes jautājumu. Taču ar ''Hārvardu'' un vēl dažu labu patiesībā ir gluži tāpat, tāpēc, paturot prātā šo un citas analoģijas, par visprecīzāko varētu atzīt universitātes nosaukuma variantu '''Jeila Universitāte'''.}}</ref> ({{val|en|Yale University}}) ir privāta [[universitāte]]. Tā atrodas [[Ņūheivena|Ņūheivenā]], [[Konektikuta|Konektikutas štatā]].

'''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].
 

spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

{{Personas infokaste
 |         vārds = Ļevs Mečņikovs
 |    vārds_orig = ''Лев Мечников''
 |        attēls = Leon Metchnikoff.jpg
 |    att_izmērs = 
 | att_nosaukums = Ļevs Mečņikovs 1880. gadā
 |       dz_gads = 1838
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 18
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
 |        m_gads = 1888
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 8
 |       m_vieta = {{vieta|Šveice|Klarana}}
 |  dzīves_vieta = 
 |     pilsonība = 
 |       tautība = 
 |  nodarbošanās = ģeogrāfs, revolucionārs, anarhists, esejists
 |       dzimums = V
 |        vecāki = 
 |         brāļi = [[Iļja Mečņikovs]]
}} 
'''Ļevs Mečņikovs''' ({{val|ru|Лев Ильич Мечников}}; dzimis {{dat|1838|5|18}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievijas Impērija]], miris {{dat|1888|6|8}} [[Klarana|Klaranā]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[Krievi|krievu]] izcelsmes Šveices [[Ģeogrāfija|ģeogrāfs]], [[Revolūcija|revolucionārs]] [[Anarhisms|anarhists]] un [[Eseja|esejists]], [[Nobela prēmija]]s laureāta [[Iļja Mečņikovs|Iļjas Mečņikova]] vecākais brālis.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lielās acis
| attēls = Big Eyes poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Big Eyes''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[Tims Bērtons]]
| producents = * [[Skots Aleksandrs]]
* Tims Bērtons
* [[Lerijs Karazevskis]]
* [[Linete Hauela]]
| scenārija autors = * Skots Aleksandrs
* Lerijs Karazevskis
| galvenajās lomās = * [[Eimija Adamsa]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Džons Polito]]
* [[Kristena Ritere]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Terenss Stemps]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators = 
| montāža = 
| studija = * ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Tim Burton Productions]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2014|12|15|Ņujorka|2014|12|25|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|title=Big Eyes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200408043510/https://www.bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|archivedate={{dat|2020|04|08||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigeyes.htm|title=Big Eyes (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākošā = 
| imdb = 
}}
'''"Lielās acis"''' ({{val|en|Big Eyes}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Adamsa]], [[Kristofs Valcs]], [[Denijs Hjūstons]], [[Džons Polito]], [[Kristena Ritere]], [[Džeisons Švarcmans]] un [[Terenss Stemps]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|15||bez}} Ņujorkā.

{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
'''Kuzina''' var būt:

]]
'''Pussala''' ir sauszemes daļa, kuru no trim pusēm apskalo [[jūra]] vai [[okeāns]] un no vienas puses tā ir savienota ar pārējo sauszemi. Ļoti mazas pussalas sauc arī par [[zemesrags|zemesragiem]]. Bieži vien pussalas ģeoloģiskā uzbūve u.c. ir vienlīdzīgs attiecīgā kontinenta ģeoloģiskajai uzbūvei. Atšķirībā no [[sala]]s, pussalai ir grūti noteikt platību, jo nevar precīzi pateikt, kur tā sākas, t.i. kur ir sauszeme un kur jau sākas pussala. 

{{Commonscat|Philately}}

{{Cycling race/infobox|Q25384504}}
'''2017. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 9. aprīlī. Tā bija 115. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija piecpadsmitās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

'''Ribovīrusi''' ({{val|la|Riboviria}}) ir viena no [[vīrusi|vīrusu]] valstībām ({{val|en|realm}}).<ref name=ICTV>{{Tīmekļa atsauce |title=Virus Taxonomy: 2018 Release |url=https://talk.ictvonline.org/taxonomy/ |website=International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV) |accessdate=|language=en |format=html |date=2018}}</ref> Tā ietver gan [[RNS]] [[vīrusi|vīrusus]] (izņemot [[retrovīrusi|retrovīrusus]]), kas parasti izraisa [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[infekcija]]s, gan [[viroīdi|viroīdus]], kas izraisa [[augu infekcija]]s slimības.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Taškorgana
 | official_name              = 塔什库尔干<br/>{{ara|تاشقورغان}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               = 
 | image_skyline            = Tashkurghan Fort.jpg
 | imagesize                = 
 | image_caption            = Taškorganas cietokšņa drupas
 | image_flag               = 
 | image_shield             = 
 | pushpin_map              = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_label_position   = right
 | pushpin_map_caption      = 
 | latd  = 37| latm  = 46| lats  = 22| latNS  = N
 | longd = 75| longm = 13| longs =28 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Siņdzjana]]
 | subdivision_type2        = Prefektūra
 | subdivision_name2        = [[Kašgaras prefektūra|Kašgaras]]
 | subdivision_type3        = Apriņķis
 | subdivision_name3        = [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis|Taškorganas]]
 | established_title        = 
 | established_date         = 
 | established_title1       = 
 | established_date1        = 
 | seat_type                = 
 | seat                     = 
 | area_total_km2           = 
 | elevation_m              = 3094
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 
 | population_as_of         = 
 | population_rank          = 
 | population_density_km2   = 
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density       = 
 | population_density_rank  = 
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | area_code                = 
 | website                  = 
 | footnotes                = 
}}
'''Taškorgana''' ({{val|zh|塔什库尔干}}, ''Tǎshénkù'ěrgàn''; {{val|ug|تاشقورغان}}, ''Tashqurghan'') ir pilsētiņa [[Ķīna]]s rietumos, [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis|Taškorganas tadžiku autonomā apriņķa]] administratīvais centrs. Izvietojusies [[Taškorgana (upe)|Taškorganas]] upes krastā pie [[Karakoruma šoseja]]s ielejā starp [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Sarikola grēda|Sarikola grēdu]] rietumos un [[Kuņluņs|Kuņluņam]] piederīgo [[Taškorganas grēda|Taškorganas grēdu]] austrumos. Nosaukums tjurku valodās nozīmē «Akmens cietoksnis».

<includeonly>
{| class="wikitable" align="right" style="margin-left:1em; width:{{{width|20}}}em"
| align="center" colspan=2 style="background-color:{{Ģeoloģiskā perioda krāsa|{{Ģeoloģiskais periods/en|{{{nosaukums}}}}}}}" |'''{{{nosaukums}}}'''<br />''{{Perioda sākums|{{Ģeoloģiskais periods/en|{{{nosaukums}}}}}}}&nbsp;–&nbsp;{{Perioda beigas|{{Ģeoloģiskais periods/en|{{{nosaukums}}}}}}}&nbsp;miljoni gadu''<br /><span style="text-align:center">{{Fanerozojs 200px}}</span>
{{#if:{{{karte}}}|
{{!}}-
{{!}} align="center" colspan=2 {{!}} 
}}
{{#if:{{{o2}}}|
{{!}}-
{{!}} <span style="font-size:0.8em; text-align:center">Vidējais [[Skābeklis|O<sub><small>2</small></sub>]] saturs atmosfērā perioda laikā</span>
{{!}} <span style="font-size:0.8em; text-align:center">ap {{{o2}}} % apjoma<br />({{#expr:{{{o2|0}}}/.2 round 0}}% mūsdienu)</span>
}}
{{#if:{{{co2}}}|
{{!}}-
{{!}} <span style="font-size:0.8em; text-align:center">Vidējais [[ogļskābā gāze|CO<sub><small>2</small></sub>]] saturs atmosfērā perioda laikā</span>
{{!}} <span style="font-size:0.8em; text-align:center">ap {{{co2}}} [[ppm]]<br />({{#expr:{{{co2|0}}}/280 round 0}} × no pirmsindustriālā laikmeta)</span>
}}
{{#if:{{{temp}}}|
{{!}}-
{{!}} <span style="font-size:0.8em; text-align:center">Vidējā virsmas temperatūra perioda laikā</span>
{{!}} <span style="font-size:0.8em; text-align:center">ap {{{temp}}} °C<br />({{#expr:{{{temp|0}}}-14 round 0}} °C virs mūsdienu līmeņa)</span>}}
{{#if:{{{jūras līmenis|}}}|
{{!}}-
{{!}} <span style="font-size:0.8em; text-align:center">Jūras līmenis (virs mūsdienu)</span>
{{!}} <span style="font-size:0.8em; text-align:center">{{{jūras līmenis}}}}}
|}</includeonly><noinclude>
<pre>
{{Ģeoloģiskā perioda infokaste
 | nosaukums     = 
 | karte         = <!-- no en wiki -->
 | o2            = <!-- % no mūsdienu -->
 | co2           = <!-- ppm -->
 | temp          = 
 | jūras līmenis = <!-- aprakstošs teksts -->
}}
</pre>
{{DEFAULTSORT:Gzeoloģiskā perioda infokaste}}

'''Sfēriskā ģeometrija''' ir [[ģeometrija]] uz [[sfēra]]s virsmas. Lai gan sfēras virsma ir divdimensionāla, sfēriskā ģeometrija atšķiras no [[planimetrija]]s ([[Eiklīda ģeometrija]]s divās dimensijās), jo sfēras virsma ir izliekta nevis plakana. Tā atšķiras arī no [[stereometrija]]s (Eiklīda ģeometrijas trijās dimensijās), jo sfēriskajā ģeometrijā tiek pieņemts, ka ārpus sfēras virsmas nekas cits neeksistē. Neskatoties uz to, bieži vien tiek pieņemts, ka sfēra atrodas trīsdimensiju telpā, lai varētu izmantot dažādas trīsdimensionālas palīgkonstrukcijas.

'''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = 
| attēls = Silene conica 5796244.jpg
| att_nosaukums = [[Koniskā plaukšķene]] (''Silene conica'')
}}'''Plaukšķenes''' ({{val|la|Silene}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints, kura savvaļā sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], vietām [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], kā arī ir ievazāta [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Okeānijas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums|Okeānijas salās]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331962-2|title=Silene L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-19|language=en}}</ref>

[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

{{Commonscat|Hydrography|Hidrogrāfija}}
{{catmain}}

{{Commonscat|Christian monasteries}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Remantadīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = rimantadīns, flumadīns,<br>meradans, rofluāls,<br>(RS)-1-(1-adamantil)etānamīns
|           CAS numurs = 13392-28-4<br>1501-84-4 (hidrohlorīdam)
|      ķīmiskā formula = C<sub>12</sub>H<sub>21</sub>N
|              molmasa = 179,302
|              blīvums = 
|  kušanas temperatūra = 373—375 °C (hidrohlorīda racemātam)
| viršanas temperatūra = 
|        šķīdība ūdenī = 
|                 citi = 
}}
'''Remantadīns''' (''Remantadinum'') jeb '''rimantadīns''' ir [[gripa|pretgripas]] un [[ērču encefalīts|pretencefalīta]] preparāts, kas pieder pie [[adamantāns|adamantāna]] atvasinājumiem. Remantadīns ir balta, rūgta kristāliska viela, kas labi šķīst spirtā, bet slikti — ūdenī. Remantadīnam ir divi [[optiskie izomēri]]. Parasti lieto hidrohlorīda veidā. Atsaucoties uz ASV infekcijas slimību centra CDC (''Centers for Disease Control and Prevention'') datiem, 100% sezonālās gripas (H3N2), kā arī 2009. gada pandēmiskās gripas vīrusi ir izturīgi pret remantadīnu, tādēļ to vairs nenozīmē gripas ārstēšanā.<ref>Antiviral Agents for the Treatment and Chemoprophylaxis of Influenza: Recommendations of the Advisory Committee on Immunization Practices (ACIP)http://www.cdc.gov/mmwr/preview/mmwrhtml/rr6001a1.htm</ref>

{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 49
|             5. čaula = 3
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = In
|             atommasa = 114,818
|   valences elektroni = [Kr]4d<sup>10</sup>5s<sup>2</sup>5p<sup>1</sup>
|       tabulas attēls = 
|               attēls = &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br />Tīra indija klucīši un izkausēts indijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,78
|              blīvums = 7310
|  kušanas temperatūra = 429,7485 K (156,5985&nbsp;°C)
| viršanas temperatūra = 2345 K (2072&nbsp;°C)
}}

{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Madam Broškina''' ({{val|ru|Мадам Брошкина}}) ir [[folklora|folkloristisks]] [[tēls]], kurš ir zināms pēc [[Alla Pugačova|Allas Pugačovas]] [[dziesma]]s.

{{BioTakso infokaste
| attēls =Canis dirus La Brea.jpg
| att_nosaukums 
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis dirus
| suga_lv =Briesmīgais vilks
| kategorijas =nē
| binomial =† Canis dirus <small>([[Leidy]], 1858)</small>
}}
'''Briesmīgais vilks''' (''Canis dirus'') ir [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') [[suņi|suņu ģints]] (''Canis'') izmiris [[plēsējs]], kas dzīvoja [[Pleistocēns|pleistocēna]] laikā gan [[Dienvidamerika]]s, gan [[Ziemeļamerika]]s teritorijā.

{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = A. radiata AMD.jpg
| att_nosaukums = ''Asterolepis radiata'' AMD kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi 
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi 
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis 
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| ģints_lv = Asterolepji
| suga = Asterolepis radiata
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis radiata''''' ir [[Devons|devona]] [[Antiarhi|antiarhu]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Frānas stāvs|frānas laikmetā]] un kuras fosilijas ir atrodamas [[amatas svīta]]s nogulumos. Sugai nosaukumu 1900. gadā deva austriešu paleontologs [[Jozefs Rohons]], pamatojoties uz šīs sugas pārstāvju ķermeņa bruņu radiālo ornamentējumu.

'''Tabors''' ([[Čehu valoda|čehu]]: ''tabor'') ir [[Čigāni|romu]] grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta. 

{{Tēla infokaste
| name          = Bārbija
| series        = 
| color         = pink
| image         = [[File:Barbie Logo.svg|250px]]
| caption       = Bārbijas logotips
| first         = {{dat|1959|3|9|N|bez}}
| last          = 
| creator       = [[Rūta Handlere]]
| portrayer     = 
| voice         = 
| lbl1          = 
| data1         = 
| lbl2          = 
| data2         = 
| lbl3          = 
| data3         = 
| nickname      = 
| alias         = 
| species       = 
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    = 
| title         = 
| family        = 
| spouse        = Kens Karsons
| significantother = 
| children      = 
| relatives     = 
| religion      = 
| nationality   = 
| lbl21         = 
| data21        = 
| lbl22         = 
| data22        = 
| lbl23         = 
| data23        = 
| extra-hdr     = 
| lbl31         = 
| data31        = 
| lbl32         = 
| data32        = 
| lbl33         = 
| data33        = 
}}
'''Bārbija''' ({{val-en|Barbie}}) ir [[lelle]], kuru kopš 1959. gada ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Mattel]]''. Tās autore ir [[Rūta Handlere]].

'''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO<sub>2</sub>. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Svetlana Škoļina
 |      vārds_orig = ''Светлана Школина''
 |          attēls = Svetlana Shkolina by Augustas Didzgalvis.jpg
 |         att_izm = 
 |        paraksts = Svetlana Škoļina 2013. gada Pasaules čempionātā
 |  dzimtais_vārds = 
 |     pilns_vārds = 
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Smoļenskas apgabals|Jarceva|td=Krievija}}
 |         mir_dat = 
 |        mir_viet = 
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta = 
 |          garums = 
 |           svars = 
 |         iesauka = 
 |       izglītība = 
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk = 
 |        kar_beig = 
 |           klubs = 
 |        treneris = 
 |           trenē = 
 |           olimp = 2 ([[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 
 |            pc-t = 
 |            rc-a = 
 |            rc-t = 
 |            reg1 = 
 |            reg2 = 
 |             PR1 = 2,03 m (2012)
 |           PR1_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR2 = 
 |           PR2_d = 
 |             PR3 = 
 |           PR3_d = 
 |             PR4 = 
 |           PR4_d = 
 |             PR5 = 
 |           PR5_d = 
 |             PR6 = 
 |           PR6_d = 
 |             PR7 = 
 |           PR7_d = 
 |             PR8 = 
 |           PR8_d = 
 |             PR9 = 
 |           PR9_d = 
 |            PR10 = 
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = 
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor = 
 |  medaltemplates = 
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry | {{RUS}} }}
{{MedalCompetition|[[vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalDisqualified| [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalDisqualified| [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]] | augstlēkšana}}
}}
'''Svetlana Škoļina''' ({{val|ru|Светлана Владимировна Школина}}; dzimusi {{dat|1986|3|9}}) ir [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

'''Izvarošana''' ir [[Seksuālā vardarbība|seksuālās vardarbības]] forma, kas visbiežāk iekļauj [[dzimumakts|dzimumaktu]] un ir izdarīta pret otras [[Persona|personas]] [[Griba|gribu]] vai bez otras personas piekrišanas. Izvarošana var tikt izdarīta dažādos veidos: pielietojot fizisku spēku, ar draudu palīdzību vai pret cilvēku, kas nav pie [[Apziņa|apziņas]] vai nav patstāvīgi spriestpējīgs. Izvarošana tiek uzskatīta par nepieņemamu rīcību un lielākajā daļā pasaules ir [[noziegums]].

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds =
|          vārds_orig =Max Stirner  
|              attēls =Max stirner.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =[[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] zīmēts Makša Štirnera portrets
|             dz_gads =1806 
|          dz_mēnesis =10 
|            dz_diena =25 
|            dz_vieta =[[Baireita]],  [[Bavārijas karaliste]],<br />(tagad {{DEU}})
|              m_gads =1856
|           m_mēnesis =06 
|             m_diena =26 
|             m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]],<br />(tagad {{DEU}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācieši|vācietis]]
|            paraksts = 
|               skola =vēsturiski - [[jaunhēgelietis]],<br />mūsdienās tiek uzlūkots par [[anarhisms|individuālā anarhisma]], [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]], [[nihilisms|nihilisma]], [[postmodernisms|postmodernisma]] priekšteci
|           intereses =[[ētika]], [[politika]], [[īpašums]], [[vērtība (filozofija)|vērtība]]
|              idejas =[[egoisms]]
|          alma_mater =[[Humbolta Berlīnes universitāte|Berlīnes universitāte]]
|           skolotājs =[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Adams Smits]]
|          ietekmējis =[[Frīdrihs Engelss]], [[Kārlis Markss]], [[Bendžamins Takers]], [[Džons Henrijs Makejs]], [[Ernsts Jingers]], [[Pīters Lemborns Vilsons]]
|               darbi ="[[Cilvēks pats un viņam piederošais]]" (''Der Einzige und sein Eigentum'', 1844)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

[[Matemātika|Matemātikā]] '''savstarpēji''' jeb '''relatīvi pirmskaitļi''' ir tādi [[vesels skaitlis|veseli skaitļi]] ''a'' un ''b'', kuriem nav neviena kopīga pozitīva [[dalītājs|dalītāja]], kas atšķiras no 1. Citiem vārdiem, to [[lielākais kopīgais dalītājs]] LKD(''a'', ''b'') ir 1. Piemēram, 6 un 35 ir savstarpēji pirmskaitļi. Toties 6 un 27 nav savstarpēji pirmskaitļi, jo tie abi dalās ar 3. Skaitlis 1 ir savstarpējs pirmskaitlis ar jebkuru veselu skaitli.

{{DEFAULTSORT:Kzeipenes pagasts}}
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās. 

[[Kategorija:Lidsabiedrības]]

'' - ātrākais dators pasaulē no [[1985]]. līdz [[1989]]. gadam. Tas uzdevumu atrisināšanā pielietoja paralēlo skaitļošanu.]]

'''Ekspozīcijas kompensācija''' ir metode, ar kuru tiek izmainīti [[ekspozīcija (fotogrāfija)|ekspozīcijas]] parametri, ņemot vērā fotoeksponometra rādījumus un specifiskus faktorus, lai panāktu attēla optimizāciju. Vērā ņemami faktori var būt nevienmērīgs apgaismojuma sadalījums kadrā, fotokameras sistēmas īpatnības, filtru pielietošana, nestandarta pēcapstrāde, kā arī nepieciešamība pēc samazinātas vai palielinātas ekspozīcijas. Kinematogrāfijā ekspozīcijas kompensāciju pielieto gadījumos, kad tiek izmainīts slēdža leņķis vai filmas gaismas jutība, kā arī citi faktori.

{{Personas infokaste
|             platums = 
|               vārds = Antonijs Posevino
|          vārds_orig = ''Antonio Possevino''
|              attēls = Antonio Possevino (1533-1611).jpg
|          att_izmērs = 
|       att_nosaukums = 
|             dz_gads = 1533
|          dz_mēnesis = 
|            dz_diena = 
|            dz_vieta = [[Mantuja]], (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1611
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Ferrāra]]
|        dzīves_vieta = 
|           pilsonība = 
|             tautība = 
|        nodarbošanās = 
|            paraksts = 
|            piezīmes = 
|         kategorijas = nē
}}

'''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

{{Commonscat|Chess players|Šahisti}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Funafuti
 | official_name            = ''Funafuti''
 | settlement_type          = atols
 | image_skyline            = Funafuti.jpg
 | image_caption            = Funafuti atola satelītuzņēmums
 | image_flag               = Flag of Funafuti.gif
 | image_seal               = 
 | image_shield             = 
 | shield_link              = 
 | flag_link                = 
 | shield_size              = 
 | pushpin_map              = Tuvalu
 | pushpin_label_position   = 
 | pushpin_mapsize          = 
 | map_caption              = 
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = 
 | subdivision_type2        = 
 | subdivision_name         = {{TUV}}
 | subdivision_name1        = 
 | subdivision_name2        = 
 | established_title        = 
 | established_date         = 
 | government_type          = 
 | leader_title             = 
 | leader_name              = 
 | area_magnitude           = 
 | area_total_km2           = 2.4
 | area_land_km2            = 
 | area_water_km2           = 
 | area_urban_km2           = 
 | area_metro_km2           = 
 | population_as_of         = 2017. gadā
 | population_footnotes     = 
 | population_total         = 6320
 | population_urban         = 
 | population_metro         = 
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = 
 | utc_offset               = 
 | timezone_DST             = 
 | utc_offset_DST           = 
 | latd = 8 | latm = 30 | lats = | latNS = S
 | longd = 179 | longm = 07| longs = | longEW = E
 | postal_code_type         = 
 | postal_code              = 
 | elevation_footnotes      = 
 | elevation_m              = 
 | website                  = 
 | footnotes                = 
}}

{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Volstrīta
 | oriģinālnos = ''Wall Street''
 |      attēls = Attēls:Wall Street film.jpg
 |     att_izm = 
 |    paraksts = 
 |       žanrs = 
 |    režisors = [[Olivers Stouns]]
 |  producents = [[Edvards R. Presmens]]
 |   scenārijs = 
 |     aktieri = 
* [[Maikls Daglass]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Derila Hanna]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Hals Holbruks]]
 |      mūzika = 
 |   operators = [[Roberts Ričardsons]]
 | mākslinieks = 
 |     montāža = 
 |     studija = 
 | izplatītājs = ''[[20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1987|9|11}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}
 | iepriekšējā = 
 |      nākamā = 
 |        imdb = 0094291
}}
'''Volstrīta''' ({{val|en|Wall Street}}) ir 1987. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Daglass]], [[Čārlijs Šīns]], [[Derila Hanna]] un [[Mārtins Šīns]].

{{coord|56|57|30.27|N|24|9|16.32|E|display=title}}
{{Citas nozīmes|parku [[Rīga|Rīgā]]|Grīziņkalns (nozīmju atdalīšana)|Grīziņkalns}}

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Velsa
| native_name = ''Wels''
| other_name = 
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Panorama Wels 2.jpg
| image_caption = 
| image_flag = 
| image_seal = 
| image_shield = Wels wappen.jpg
| pushpin_map = Austrija
| latd = 48
| longd = 14
| pushpin_label_position = 
| latNS = N
| latm = 09
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 01
| longs = 0
| nickname = 
| motto = 
| population_total = 60 399
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Austrija}}'''
| subdivision_type1 = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
| subdivision_name1 = [[Augšaustrija]]
| subdivision_type2 = 
| subdivision_name2 = 
| area_total_km2 = 45,92
| population_as_of = {{dat|2016|||SK|bez}}
| timezone = 
| utc_offset = +1
| timezone_DST = 
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 4600–4606
| area_code = 07242
| website = [http://www.wels.at/]
| footnotes = 
}}'''Velsa''' ({{Val|de|Wels}}) ir pilsēta [[Austrija|Austrijā]], [[Augšaustrija|Augšaustrijā]] pie [[Trauna]]s upes. {{Dat|2016}} šeit dzīvoja 60 399 iedzīvotāji. Velsa pēc iedzīvotāju skaita ir astotā lielākā pilsēta [[Austrija|Austrijā]]. Atrodas netālu no [[Linca|Lincas]].

'''Metroloģija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μέτρον'' [metros] — "mērs" un ''λόγος'' [logos] — "vārds, mācība") ir zinātne par [[mērīšana|mērīšanu]]. Metroloģija ietver mērīšanas teorētiskos un praktiskos aspektus.

{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Lieģi
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2 = [[Tadaiķu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 = 
| established_date2 = 
| area_total_km2 = 0,84
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2005
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3204&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 557
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 58
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 19
| longs = 59
| longEW = E
| elevation_m = 47
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3447 Tadaiķi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Lieģi''' (arī '''Jaunlieģi''') ir ciems [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Tadaiķu pagasts|Tadaiķu pagastā]] pie autoceļa [[A9]], [[Trumpe (Durbes ezers)|Trumpes]] upes palienes kreisajā krastā. Atrodas līdzās Latvijas mazākajai pilsētai [[Durbe]]i. Lieģi ir pagasta centrs, bet līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai bija arī [[Durbes novads|Durbes novada]] centrs. Vēsturiski sastāv no divām daļām — Lieģiem ceļa ziemeļu pusē un Jaunlieģiem — dienvidu pusē.

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Roberts Bellarmīns
|     vārds_orig = ''Robert Bellarmine''
|         attēls = Saint Robert Bellarmine.png
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 16.gadsimta portrets 
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1542
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = 
|         m_gads = 1621
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta = 
|         vecāki = 
|          brāļi = 
|          māsas = 
|   dzīvesbiedrs = 
|          bērni = 
|       paraksts = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas =  
|    citas daļas =
}}
'''Roberto Frančesko Romolo Bellarmino''' ({{val|it|Roberto Francesco Romolo Bellarmino}}, dzimis {{dat|1542|10|4}}, miris {{dat|1621|9|17}}), pazīstams kā '''Svētais Roberts Bellarmīns''', bija [[Katoļticība|katoļu]] [[kardināls]] un svētais no [[Itāļi|itāļu]] [[Jezuīti|jezuītu]] ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem [[Kontrreformācija|kontrreformācijas]] un [[Inkvizīcija|Romas inkvizīcijas]] dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā [[svētais]].

{{iw+}}
'''Divdobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = -1</math>.

'''Zooloģiskais dārzs''', dažreiz saīsināti dēvēts par '''zooparku,''' vai '''zoodārzu,''' ir cilvēka izveidota, ierobežota vieta dažādu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] turēšanai un to apskatei. Mūsdienās zoodārzos vairs ne tikai izrāda dzīvniekus apskatei, bet arī pēta, cenšas saglabāt un pavairot [[izmirstošas sugas]], kā arī izglītot apmeklētājus.

{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
{{Infobox organization
| name                = LU Bibliotēkas Dabaszinātņu bibliotēka                    
| native_name         = 
| native_name_lang    = 
| named_after         = 
| image               = LU DAC ēka.JPG
| image_size          = 
| alt                 = 
| caption             = 
| map                 = 
| map_size            = 
| map_alt             = 
| map_caption         = 
| map2                = 
| map2_size           = 
| map2_alt            = 
| map2_caption        = 
| abbreviation        = Dabaszinātņu bibliotēka, LU Dabaszinātņu akadēmiskajā centrā
| motto               = 
| predecessor         = 
| merged              = 
| successor           = 
| formation           = <!-- use {{start date|YYYY|MM|DD|df=y}} -->
| founder             = 
| founding_location   = 
| extinction          = <!-- use {{end date and age|YYYY|MM|DD}} -->
| merger              = 
| type                = 
| tax_id              = <!-- or | vat_id = (for European organizations) -->
| registration_id     = <!-- for non-profit org -->
| status              = 
| purpose             = 
| headquarters        = 
| location            = Jelgavas iela 1
| coords              = <!-- {{coord|LAT|LON|display=inline,title}} -->
| region              = Rīga
| services            = Bibliotēka
| products            = 
| methods             = 
| fields              = 
| membership          = 
| membership_year     = 
| language            = 
| owner               = <!-- or | owners = -->
| sec_gen             = 
| leader_title        = 
| leader_name         = 
| leader_title2       = 
| leader_name2        = 
| leader_title3       = 
| leader_name3        = 
| leader_title4       = 
| leader_name4        = 
| board_of_directors  = 
| key_people          = 
| main_organ          = 
| parent_organization = [[Latvijas Universitātes Bibliotēka]]
| subsidiaries        = 
| secessions          = 
| affiliations        = 
| budget              = 
| budget_year         = 
| revenue             = 
| revenue_year        = 
| disbursements       = 
| expenses            = 
| expenses_year       = 
| endowment           = 
| staff               = 
| staff_year          = 
| volunteers          = 
| volunteers_year     = 
| slogan              = 
| mission             = 
| website             = [http://www.biblioteka.lu.lv/ biblioteka.lu.lv]
| remarks             = 
| formerly            = 
| footnotes           = 
}}
]
'''Dabaszinātņu bibliotēka''' ir viena no 8 [[Latvijas Universitātes bibliotēka|Latvijas Universitātes Bibliotēkas]] nozares bibliotēkām. Latvijas Universitātes Bibliotēka ir lielākā, valsts nozīmes akreditēta augstskolas bibliotēka Latvijā<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Latvijas Universitātes Bibliotēka laikmetu griežos|last=|first=|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|year=2007|isbn=9789984802855|location=Rīga|pages=}}</ref>. Dabaszinātņu bibliotēka atrodas [[Latvijas Universitātes Dabaszinātņu akadēmiskais centrs|LU Dabas mājā]], Rīgā, [[Jelgavas iela (Rīga)|Jelgavas ielā 1]], 1. stāvā. 

{{Vielas infokaste
|attēls = <br />Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis<br /><br />Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn<sub>2</sub>O<sub>7</sub>
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO<sub>4</sub>
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn<sub>2</sub>O<sub>7</sub>. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

{{Filozofa infokaste
|             platums = 
|               vārds =Johans Georgs Hāmanis 
|          vārds_orig =''Johann Georg Hamann''
|              attēls =Johann Georg Hamann (1730 –1788).jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1730
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =27 
|            dz_vieta = [[Prūsija (karaliste)|Prūsijas Karaliste]], [[Kēnigsberga]]<br />(tagad {{RUS}}, [[Kaļiņingrada]]) 
|              m_gads =1788
|           m_mēnesis =6 
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Minstere]], [[Vestfālene]]<br />(tagad {{GER}}) 
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|            paraksts = 
|               skola = ''Vētras un dziņu'' kustība
|           intereses = Filozofija, Teoloģija
|              idejas =
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Sokrats]], [[Deivids Hjūms]]
|          ietekmējis =[[Gēte]], [[Herders]], [[Hēgelis]] u.c.
|               darbi =
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes = 
|         kategorijas =  
}}

'''Monogrāfija''' ir [[Zinātne|zinātnisks]] darbs [[grāmata]]s formā, kurā padziļināti pētīta viena tēma vai vairākas cieši saistītas tēmas. Monogrāfijā tiek apkopota un analizēta literatūra par pētāmo tēmu un parasti tiek izvirzītas jaunas hipotēzes, teorijas, koncepcijas, kas veicina zinātnes attīstību.

{{enciklopēdiskais stils}}
{{sadalīt}}
'''Krāpšana''' ir [[noziegums]], kuru raksturo svešas mantas vai tiesību uz šādas mantas iegūšanu, ļaunprātīgi izmantojot uzticēšanos, vai ar viltu <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=88966 |title=LR Krimināllikums, 177.pants |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161122153504/http://likumi.lv/doc.php?id=88966 |archivedate={{dat|2016|11|22||bez}} }}</ref>.

{{Commonscat|Oceans}}

<!-- http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/SINTAKSE/prieksmets.htm : par pamatu piemēriem ņemti piemēri no attiecīgās lapas, kas nedaudz pārveidoti, lai nebūtu autortiesību pārkāpums. Tā kā visas pretenzijas turieniešiem par pareizu/nepareizu teikuma priekšmetu :) -->{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros teikuma priekšmets ir atzīmēts '''treknrakstā'''.
# '''Jānis''' ir skolēns.
# '''Viens no skatītājiem''' iebļāvās.
# '''Latvijas Republika''' ir mana dzimtene.
# Grāmata "'''Bada spēles'''" ir populāra jauniešu vidū.
# '''Jānis Čakste''' ir pirmais Latvijas prezidents.
# '''Mēs visi''' šodien iesim uz kinoteātri.
# Nav iespējams '''saskaitīt''' visas dziesmas.<ref name="ceplisi" />
# Iemirdzas '''pa zvaigznītei'''.<ref name="gramatika2013" />
}}
'''Teikuma priekšmets''' ir [[teikums|teikuma]] [[teikuma loceklis|loceklis]], kas izsaka to nojēgumu, uz kuru attiecas [[izteicējs|izteicēja]] nosauktā darbība vai pazīme (teikuma priekšmets nosauc darbības darītāju). Kopā ar izteicēju un [[galvenais loceklis|galveno locekli]]) teikuma priekšmets ir viens no trim teikuma virslocekļiem. Latviešu valodā to izsaka ar [[lietvārds|lietvārdu]], tā aizstājēju (piemēram, [[vietniekvārds|vietniekvārdu]]), [[darbības vārds|darbības vārdu]] nenoteiksmē vai nedalāmu vārdu savienojumu.<ref name="ceplisi" /> Vairākās valodās nav teikuma priekšmetu.

{{Vērtīgs raksts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ģibuļu pagasts
| karte             = Ģibuļu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = Ģibuļu_pagasts_Map.png
| karte2_apraksts   = 
| ģerboņa_attēls    = Ģibuļu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ģibuļu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Ģibuļi parish flag.png
| karoga_nosaukums  = Ģibuļu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Pastende
| platība           = 320,2
| iedzīvotāji       = 2385<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2385 / 320.2 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = 
| mājaslapa         = <!-- www.gibuli.lv -->
}}
'''Ģibuļu pagasts''' ir [[Talsu novads|Talsu novada]] teritoriāla vienība. Izvietojies novada dienvidaustrumos, robežojas ziemeļos ar [[Valdgales pagasts|Valdgales pagastu]], austrumos ar [[Talsi|Talsu]] pilsētu un [[Lībagu pagasts|Lībagu pagastu]], dienvidos pa [[Abava|Abavu]] ar [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]], rietumos ar [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Rendas pagasts|Rendas]] un [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Usmas pagasts|Usmas]] un [[Puzes pagasts|Puzes]] [[pagasts|pagastiem]]. Pagasts veidojies pēckara periodā no triju pirmskara pagastu — [[Pastendes pagasts|Pastendes]], [[Stendes pagasts|Stendes]] un [[Spāres pagasts|Spāres]] pagastu daļām. Lai arī pagasta centrs atrodas bijušā Pastendes pagasta galvenajā apdzīvotajā vietā [[Pastende|Pastendē]], nosaukumu tas ieguvis no Stendes pagasta Ģibuļu [[pusmuiža]]s, kas savukārt tagad saucas par [[Kraujas (Ģibuļu pagasts)|Kraujām]]. Pagasta teritorijā atradās viens no [[Latvija]]s lielākajiem padomju laika lauksaimniecības uzņēmumiem — [[kolhozs]] «Draudzība», kurš ar {{nobr|14 752}} [[hektārs|ha]] platību bija lielākais kolhozs Latvijā.<ref name="Latvijas pagasti"/>

[[Kategorija:Trešais reihs]]
[[Kategorija:Nacisms]]
[[Kategorija:Politiskās represijas]]

]]
'''Transhumānisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] kustība, kuras pamatā ir pieņēmums, ka [[cilvēks]] nav pēdējais [[evolūcija]]s posms un tas var pilnveidoties līdz pat [[bezgalība]]i. Viena no galvenajām tās idejām ir tā, ka cilvēks var attīstīties, pateicoties labumiem, ko sniedz zinātniskie un tehnoloģiskie atklājumi, tādā veidā uzlabojot savas garīgās un fiziskās spējas.

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Peter I Øy
|    pilnais_valsts_nosaukums = 
|            valsts_nosaukums = Peter I Island
|               karoga_attēls = Flag_of_Norway.svg
|            karoga_nosaukums = Norvēģijas karogs
|              ģerboņa_attēls = 
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = 
|               loc_map = {{VietasKarte
|Antarktīda
|label=<!-- Pētera I Sala -->
|latd=68 |latm=53 |lats= |latNS=S
|longd=90 |longm=34 |longs= |longEW=W
|position=right
|width=220
|float=center
|mark=Red pog.svg
|caption=
}}
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = 
|              valsts_valodas = 
|              valsts_iekārta = 
|        valsts_galvas_tituls = 
|                valsts_galva = 
|        neatkarības_iegūšana = [[Norvēģija]]s atkarīgā teritorija
|         neatkarības_piezīme = 
|                    dibināta = 
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1929]].g.
|                 platība_km2 = 243
|               platība_rangs = 
|              procenti_ūdens = 
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 
|          iedzīvotāju_skaits = neapdzīvota
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 
|                      valūta = 
|                valūtas_kods = 
|                  laika_zona = 
|                  utc_offset = 
|              laika_zona_DST = 
|              utc_offset_DST = 
|                      domēns = 
|              tālsarunu_kods = 
|                iso_kods_num = 
|              iso_kods_alfa2 = 
|              iso_kods_alfa3 = 
}}
'''Pētera I Sala''' ({{val-no|Peter I Øy}}) ir [[Norvēģija]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], [[Belinshauzena jūra|Belinshauzena jūrā]]. Vienīgā pretenzija Antarktikā, kas neveido sektoru, bet aizņem tikai vienu salu.

'''Rietumeiropas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem [[Rietumeiropa]]s teritorijā.

'''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sāļi]]

'''Jaudas koeficients''' ir fizikāls lielums, kas raksturo [[maiņstrāva]]s enerģētiskos parametrus. No tā atkarīga maiņstrāvas patērētāja kvalitāte - cik efektīvi tas izmanto elektroenerģiju. Jaudas koeficientu apzīmē ar '''cosφ''', kas var būt robežās no 0 līdz 1, vai arī izsaka procentos un apzīmē ar grieķu burtu '''λ''' (var būt robežās no 0 līdz 100%). <br />Skaitliski vienāds ar aktīvās [[jauda]]s attiecību pret pilno jaudu:
:<math> \lambda = \cos \varphi = \frac{P}{S}  \,</math>
Aktīvā jauda tiek patērēta derīgā darba veikšanai, bet pilnā vienāda ar aktīvās un reaktīvās jaudas summu. 

{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. janvāris|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. janvāris|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. janvāris|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. janvāris|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|<span style="color:red">30</span>]]
| [[31. janvāris|<span style="color:red">31</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. februāris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. februāris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. februāris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. februāris|<span style="color:red">28</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. marts|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. marts|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. marts|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. marts|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. aprīlis|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. aprīlis|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. aprīlis|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. aprīlis|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|<span style="color:red">1</span>]]
| [[2. maijs|<span style="color:red">2</span>]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|<span style="color:red">8</span>]]
| [[9. maijs|<span style="color:red">9</span>]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|<span style="color:red">15</span>]]
| [[16. maijs|<span style="color:red">16</span>]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|<span style="color:red">22</span>]]
| [[23. maijs|<span style="color:red">23</span>]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|<span style="color:red">29</span>]]
| [[30. maijs|<span style="color:red">30</span>]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|<span style="color:red">5</span>]]
| [[6. jūnijs|<span style="color:red">6</span>]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|<span style="color:red">12</span>]]
| [[13. jūnijs|<span style="color:red">13</span>]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|<span style="color:red">19</span>]]
| [[20. jūnijs|<span style="color:red">20</span>]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|<span style="color:red">26</span>]]
| [[27. jūnijs|<span style="color:red">27</span>]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|<span style="color:red">3</span>]]
| [[4. jūlijs|<span style="color:red">4</span>]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|<span style="color:red">10</span>]]
| [[11. jūlijs|<span style="color:red">11</span>]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|<span style="color:red">17</span>]]
| [[18. jūlijs|<span style="color:red">18</span>]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|<span style="color:red">24</span>]]
| [[25. jūlijs|<span style="color:red">25</span>]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|<span style="color:red">31</span>]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|<span style="color:red">1</span>]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|<span style="color:red">7</span>]]
| [[8. augusts|<span style="color:red">8</span>]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|<span style="color:red">14</span>]]
| [[15. augusts|<span style="color:red">15</span>]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|<span style="color:red">21</span>]]
| [[22. augusts|<span style="color:red">22</span>]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|<span style="color:red">28</span>]]
| [[29. augusts|<span style="color:red">29</span>]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. septembris|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. septembris|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. septembris|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. septembris|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|<span style="color:red">2</span>]]
| [[3. oktobris|<span style="color:red">3</span>]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|<span style="color:red">9</span>]]
| [[10. oktobris|<span style="color:red">10</span>]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|<span style="color:red">16</span>]]
| [[17. oktobris|<span style="color:red">17</span>]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|<span style="color:red">23</span>]]
| [[24. oktobris|<span style="color:red">24</span>]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|<span style="color:red">30</span>]]
| [[31. oktobris|<span style="color:red">31</span>]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|<span style="color:red">6</span>]]
| [[7. novembris|<span style="color:red">7</span>]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|<span style="color:red">13</span>]]
| [[14. novembris|<span style="color:red">14</span>]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|<span style="color:red">20</span>]]
| [[21. novembris|<span style="color:red">21</span>]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|<span style="color:red">27</span>]]
| [[28. novembris|<span style="color:red">28</span>]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|<span style="color:red">S</span>]]
| [[svētdiena|<span style="color:red">Sv</span>]]
|- 
| <span style="color:white">.</span>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|<span style="color:red">4</span>]]
| [[5. decembris|<span style="color:red">5</span>]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|<span style="color:red">11</span>]]
| [[12. decembris|<span style="color:red">12</span>]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|<span style="color:red">18</span>]]
| [[19. decembris|<span style="color:red">19</span>]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|<span style="color:red">25</span>]]
| [[26. decembris|<span style="color:red">26</span>]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

{{Personas infokaste
| platums = 
| vārds = Žaks Lakāns
| vārds_orig = ''Jacques Lacan''
| attēls = Lacan2.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1901
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1981
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = 
| nodarbošanās = [[psihoanalīze|psihoanalītiķis]], [[psihiatrs]], [[filozofs]]
| darbības_gadi = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = nē
| dzimums = V
}}

'''Vējš''' ir liela mēroga Zemes atmosfēras gāzu kustība jeb plūsma. Uz [[Zeme]]s vējš veido lielāko daļu [[gaiss|gaisa]] kustības, kas pārvietojas attiecībā pret Zemes virsmu ar [[ātrums|ātrumu]] vismaz 0,6 m/s. [[Kosmoss|Kosmosā]] galvenais gāzu un uzlādēto daļiņu virzītājs prom no [[Saule]]s ir tā saucamais [[Saules vējš]], kamēr planetārais vējš ir kādas planētas [[atmosfēra]]s neliels vieglu gāzu zudums kosmosā. Vējš parasti tiek klasificēts pēc to telpiskā mēroga, tā ātruma, tipa, spēka, kas izraisa to, reģiona, kuros tas notiek, un to ietekmes. Spēcīgākais novērotais vējš uz planētām mūsu [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] notiek uz [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] un [[Saturns (planēta)|Saturna]].

[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

{{Commonscat|World Heritage Sites in Benin|Vietas Beninā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

{{DEFAULTSORT:Galenu pagasts}}
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Galēnu pagasts}}

{{catmore}}

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators = 
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

[[Kategorija:Bagātība]]
[[Kategorija:Kultūra]]

{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110218-1536-Kalanchoe orgyalis-habit-Ulana St Makawao-Maui (25076473985).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe orgyalis|Orgala kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe orgyalis|suga_lv=Orgala kalanhoja}}
'''Orgala kalanhoja''' (''Kalanchoe orgyalis'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskaras]] dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]]. Tautā šo augu mēdz dēvēt par "'''vara karotēm'''" lapu krāsas un formas dēļ.

'''Hangils''' ({{val|ko|한글}}, ''Hangeul/Han'gŭl'', {{izrunā|haːn.ɡɯl}}) vai '''čosongils''' (조선글, ''Chosŏn'gŭl'', {{IPA|[tɕosʰɔnɡɯl]}}) ir [[alfabēts|alfabētiska]] sistēma, ko kopš 15. gadsimta izmanto [[korejiešu valoda]]s pierakstīšanai.<ref name="wdl">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.wdl.org/en/item/4166 |title= Tale of Hong Gildong |publisher= World Digital Library |accessdate= 2017. gada 8. janvārī |language= angļu valodā}}</ref> Hangila sistēmu veido 24 simboli, no kuriem 14 apzīmē [[līdzskanis|līdzskaņus]], bet 10 — [[patskanis|patskaņus]]. Korejiešu valodā tiek ievērots stingrs rakstības princips, [[vārds|vārdus]] veidojot no [[zilbe|zilbju]] blokiem un katru zilbi veidojot no atsevišķām rakstu zīmēm ''čamo''. Zilbe parasti sastāv no divām vai trijām daļām: [[iniciāle]]s, [[mediāle]]s un [[fināle]]s. Gadījumos, kad zilbe sākas ar patskani vai [[divskanis|divskani]], iniciāles vietā tiek lietots ''čamo'' ㅇ.

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = British Indian Ocean Territory
|    pilnais_valsts_nosaukums = Britu Indijas Okeāna Teritorija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of the Commissioner of the British Indian Ocean Territory.svg
|            karoga_nosaukums = Britu Indijas Okeāna Teritorijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_the_British_Indian_Ocean_Territory.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Britu Indijas Okeāna Teritorijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto = ''"In tutela nostra Limuria"''
|                valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
|               kartes_attēls = British Indian Ocean Territory in United Kingdom.svg
|             kartes_paraksts = 
|               galvaspilsēta = [[Djego Garsija]]
| latd=7 | latm=18 | latNS=S | longd=72 | longm=24 | longEW=E <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = [[Djego Garsija]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas = 
|        etniskās_grupas_gads = 
|              valsts_iekārta = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās karalistes]] aizjūras teritorija
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = 
|               valsts_galva2 = 
|       valsts_galvas_tituls3 = 
|               valsts_galva3 = 
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme = 
|                    dibināta = 1965
|        neatkarības_notikums = 
|          neatkarības_datums =
|                 platība_km2 = 54400
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens = 99,89
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 53,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 
|                    HDI_gads = 
|              HDI_kategorija = 
|                   HDI_rangs = 
|                        Gini = 
|                   Gini_gads = 
|             Gini_kategorija = 
|                  Gini_rangs = 
|                      valūta = [[ASV dolārs]] (de facto)<br/>[[sterliņu mārciņa]] (de iure)
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona = 
|                  utc_offset = +6
|              laika_zona_DST = 
|              utc_offset_DST = 
|                      domēns = .io
|              tālsarunu_kods = 246
|                iso_kods_num = 
|              iso_kods_alfa2 = IO
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Britu Indijas Okeāna Teritorija''' ({{val|en|British Indian Ocean Territory}}) ir [[Lielbritānija]]i piederoša [[Atkarīgo teritoriju uzskaitījums|atkarīga teritorija]], kas atrodas [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Britu Indijas Okeāna Teritorijā ietilpst [[Čagosu arhipelāgs|Čagosu arhipelāga]] [[atols|koraļļu atoli]].

'''Heiss''' ({{val|en|Hays}} vai ''Hayes'', {{val|de|Heuss}}) ir [[angļu valoda|angļu valodā]] runājošās valstīs izplatīts [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

{{Aminoskābes infokaste
|attēls= <br />L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>9</sub>H<sub>11</sub>NO<sub>3</sub>
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295&nbsp;°C (lēni karsējot; sadalās)<br />343&nbsp;°C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C<sub>9</sub>H<sub>11</sub>NO<sub>3</sub>) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

'''Diametrs''' ir lielākais [[attālums]] starp diviem kādas figūras punktiem vai arī [[nogrieznis]], kas tos savieno ar [[riņķa līnija]]s centru un ar kādu no tās punktiem. Diametrs ir arī definējams kā garākā [[Horda (matemātika)|horda]] riņķa līnijā. Diametru parasti apzīmē ar ''d'' vai ''D''. Diametra garums ir vienāds ar divkāršotu [[Rādiuss|rādiusa]] garumu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Parasti jēdzienu "diametrs" attiecina uz [[Riņķis|riņķi]] un riņķa līniju, taču [[Matemātika|matemātikā]] to attiecina uz dažādiem matemātiskiem objektiem, tajā skaitā uz [[grafs|grafiem]].<br />
[[Riņķa līnija]]s diametrs ir vienāds ar divkāršotu tās rādiusa garumu. Jebkurš riņķa līnijas diametrs iet caur tās centru.

'''Grozāmgrābslis''' jeb '''virpināmais'''<ref>{{ziņu atsauce|title=Valsts valodas centrs: Fidžet spineris latviski saucams par virpināmo vai grozāmgrābsli|url=http://www.db.lv/ekonomika/tirdznieciba-un-pakalpojumi/mazumtirdznieciba/valsts-valodas-centrs-fidzet-spineris-latviski-saucams-par-virpinamo-vai-grozamgrabsli-463748|accessdate={{dat|2017|6|29||bez}}|work=[[Dienas Bizness]]|date={{dat|2017|6|13||bez}}}}</ref> ({{val|en|Fidget spinner}}) ir [[rotaļlieta]], kas sastāv no [[gultnis|gultņa]] centrā un plakanas vairāku izciļņu struktūras. Tas parasti veidots no [[Metāli|metāla]] un [[plastmasas]], veidots tā, lai bez lielas piepūles brīvi grieztos ap savu asi.

[[Kategorija:Izpēte]]

{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Vimmers''' var būt:

'''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

{{DEFAULTSORT:Kzimijas nozares}}
[[Kategorija:Ķīmija]]

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dzīvības koks
| montāža = 
| nākamā = 
| iepriekšējā = 
| ienākumi = {{ASV dolārs|61,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Tree-of-Life-The-(2011)|title=The Tree of Life |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 24, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 139 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|5|27|ASV}}
| izplatītājs = 
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| studija = 
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
| operators = [[Emanuels Lubeski]]
| oriģinālnos = ''The Tree of Life''
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| aktieri = 
* Breds Pits
* [[Šons Penns]]
* [[Džesika Česteina]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents = 
* [[Sāra Grīna]]
* [[Bils Polads]]
* [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnera]]
* [[Grānts Hils]]
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = drāma
| paraksts = 
| att_izm = 
| attēls =  Thetreeoflifeposter.jpg
| imdb = 
}}
'''"Dzīvības koks"''' ({{Val|en|The Tree of Life}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] eksperimentāla [[drāma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Šons Penns]] un [[Džesika Česteina]].

{{Izolēts raksts}}

{{Commonscat|Earth sciences}}

{{Commonscat|Unix}}

{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ošupes pagasts
| karte             = Ošupe Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ošupes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Ošupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Degumnieki
| platība           = 224,3
| iedzīvotāji       = 1104<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1104 / 224.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = '' Tick, Tick... Boom!''
| operators = 
| attēls = Tick Tick Boom Movie poster.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = biogrāfija, muzikāla drāma
| režisors = [[Lins Manuels Miranda]]
| producents = * [[Braiens Greizers]]
* [[Rons Hauards]]
* Džūlija O
* Džūlija Larsone
* Lins Manuels Miranda
| scenārijs = [[Stīvens Levensons]]
| aktieri = * [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Aleksandra Šipa]]
* [[Robins de Hesuss]]
* [[Džošua Henrijs]]
* [[Džūdita Laita]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
| mūzika = [[Džonatans Larsons]]
| oriģinālnos = '' Tick, Tick... Boom!''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''5000 Broadway Productions''
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|10}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Tick, Tick... Boom!''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] ASV biogrāfiska muzikāla drāmas filma, kuras režisors ir [[Lins Manuels Miranda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Endrū Gārfīlds]], [[Aleksandra Šipa]], [[Robins de Hesuss]], [[Džošua Henrijs]], [[Džūdita Laita]] un [[Vanesa Hadžensa]]. Filma balstīta uz [[Džonatans Larsons|Džonatana Larsona]] skatuves mūziklu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir daļēji autobiogrāfisks stāsts par Larsonu, kurš raksta mūziklu, lai nokļūtu teātra industrijā [[Ņujorka|Ņujorkā]].

{{Infobox flag
| Name = Gabonas
| Article = 
| Image = Flag of Gabon.svg
| Alt = Flag of Gabon
| Use = <!-- Required for |Symbol -->
| Symbol = <!-- |Use="6-digit FIAV usage code" is required. -->
| Proportion = 3:4
| Adoption = 1960.gada 9.augustā
| Design = Trīs horizontālas joslas - zaļa, zelta un zila.
| Designer = 
| Image2 = Presidential Standard of Gabon (1990-2016).svg
| Imagetext2 = Gabonas prezidenta standarts
| Alt2 = 
| Use2 = <!-- Required for |Symbol2 -->
| Symbol2 = <!-- |Use2="6-digit FIAV usage code" is required. -->
| Proportion2 = 3:4
| Adoption2 = 1990.gadā
| Design2 = 
| Designer2 = 
}}
'''Gabonas karogs''' sastāv no 3 horizontālām joslām — zaļas, dzeltenas un zilas. Karogs tika pieņemts 1960. gadā, aizstājot iepriekšējo kolonijas karogu, kura kreisajā augšējā stūrī atradās [[Francijas karogs]]. Pašreizējais karogs pastāv kopš [[Gabona|Gabonas republikas]] neatkarības iegūšanas tajā pašā gadā, kad pašreizējais karogs tika pieņemts. Jaunajā karogā tika paplašināta vidējā dzeltenā josla un noņemts [[Francijas karogs]].

{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918 
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

'''Plēšas''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]] pievadīšanai. Tiek izmantotas [[kalējs|kalēja]] [[ēze|ēzē]] spēcīgākas uguns radīšanai, [[stikls|stikla]] pūšanā stikla formu izveidē, [[ērģeles|ērģelēs]], [[akordeons|akordeonos]] un tiem līdzīgos [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentos]]. 

{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Arktiskā pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''UK Arctic Research Station''
| attēls               = Ny-Aalesund IMG 6553 NERC ARS Harland House british.JPG
| paraksts             = Stacijas galvenā ēka Harlanna namā
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{UK}}
| latd=78| latm=55| lats=31| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=55| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1991
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Natural Environment Research Council|NERC]], [[British Antarctic Survey|BAS]]
| pers_vasara          = 7
| pers_ziema           = 
| augstums             = 
| vid_t                = 
| vas_t                = 
| ziem_t               = 
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = 
}}
'''Arktiskā pētniecības stacija''' ({{val|en|UK Arctic Research Station}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] sezonāla [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.arctic.ac.uk/uk-arctic-research-station/ UK Arctic Research Station]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Staciju finansē un tā pieder Apvienotās Karalistes Vides izpētes padomei (''Natural Environment Research Council'', NERC), bet to šobrīd izmanto [[Britu Antarktiskais dienests]] (BAS).<ref>[https://www.bas.ac.uk/polar-operations/sites-and-facilities/facility/ny-alesund/ UK Arctic Research Station, Ny-Ålesund, Spitsbergen, Svalbard archipelago]</ref>

pārvaldē ]]
'''Kontinentālā Ķīna''' ({{val|zh|中国大陆'}}, {{val|en|Mainland China}}) ir [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republikas]] teritorija, izņemot [[Honkonga|Honkongu]], [[Makao]] un [[Ķīnas Republika|Taivānu]].

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Dihromskābes un hromskābes struktūrformulas|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksohromāts(VI)
|           CAS numurs = 7738-94-5
|      ķīmiskā formula = H<sub>2</sub>CrO<sub>4</sub>
|              molmasa = 118,01
|              blīvums = 1201
|  kušanas temperatūra = 
| viršanas temperatūra = 
| šķīdība ūdenī        = 
|                 citi =
}}
'''Hromskābe''' (H<sub>2</sub>CrO<sub>4</sub>) ir vidēji stipra skābe, kas eksistē tikai [[ūdens]] šķīdumos un brīvā veidā nav iegūta.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 363. lpp.</ref> Hromskābes šķīdumi ir dzeltenā krāsā. Tās [[sāļi|sāļus]] sauc par [[hromāti]]em.

{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Luīze Rainere
 | vārds_orig              = ''Luise Rainer''
 | attēls                  = Luise Rainer 1936.jpg
 | att_izmērs              = 
 | komentārs               = Luīze Rainere 1936. gadā
 | dz vārds                = 
 | dz datums               = {{dat|1910|1|12}}
 | dz vieta                = [[Diseldorfa]], [[Vācijas impērija]]
 | mirš datums             = {{miršanas datums un vecums|2014|12|30|1910|1|12}}
 | mirš vieta              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
 | citi vārdi              = 
 | nodarbošanās            = Aktrise
 | darbības gadi           = 1926—1943, 1997
 | vecāki                  = 
 | brāļi                   = 
 | māsas                   = 
 | dzīvesbiedrs            = 
 | bērni                   = 
 | mājaslapa               = 
 | paraksts                = 
 | paraksts_izm            = 
 | akadēmijasbalva         = 
 | afibalva                = 
 | arielabalva             = 
 | BFTMAbalva              = 
 | cēzarabalva             = 
 | emibalva                = 
 | filmfarebalva           = 
 | geminibalva             = 
 | zeltapalmaszars         = 
 | zeltateļabalva          = 
 | zeltaglobusabalva       = 
 | zeltaavenesbalva        = 
 | gojasbalva              = 
 | gremībalva              = 
 | iftbalva                = 
 | lorensaolivjēbalva      = 
 | NAACPbalva              = 
 | nacionālāsfilmasbalva   = 
 | SAGbalva                = 
 | tonijasbalva            = 
 | spēlmaņu_nakts          = 
 | kristaps                = 
 | apbalvojumi             = 
 | dzimums                 = S
}}
'''Luīze Rainere''' ({{Val|de|Luise Rainer}}; dzimusi {{dat|1910|1|12}}, mirusi {{dat|2014|12|30}}) bija Vācijā dzimusi austriešu/amerikāņu aktrise. Pirmā persona, kas iegūst vairāk nekā vienu [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvu]], arī pirmā persona, kas balvu iegūst divus gadus pēc kārtas. Visilgāk dzīvojusī aktrise, kas saņēmusi Kinoakadēmijas balvu.

'''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref> 

{{Jūras infokaste
|jūra=Irmingera jūra
|attēls=
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Atlantijas okeāns
 |latd = 62 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 35 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
 |relief = jā
| okeāns     = Atlantijas okeāns
|platība     = 780 000
|garums      = 480
|platums     = 290
|Max_dziļums = 
|Vid_dziļums = 
|valstis={{GRL}}<br />{{ISL}}
|pilsētas=[[Reikjavika]]
}}
'''Irmingera jūra''' ({{val|is|Irmingerhaf}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] tā ziemeļrietumos. Izvietojusies [[Grenlande]]s dienvidaustrumu piekrastē, ziemeļaustrumos [[Dāņu šaurums]] to savieno ar [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]], austrumos jūru norobežo [[Islande]]s rietumu piekraste un [[Reikjanesas grēda]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.whoi.edu/page.do?pid=27957 |title=Irminger Sea |access-date={{dat|2015|01|14||bez}} |archive-date={{dat|2012|04|11||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/66peaB1mW?url=http://www.whoi.edu/page.do?pid=27957 }}</ref> Nosaukta par godu [[dāņi|dāņu]] hidrogrāfam, viceadmirālim Karlam Ludvigam Kristiānam Irmingeram (1802—1888), kura vārdā nosaukta arī jūru šķērsojošā siltā [[Irmingera straume]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.oceanographers.ru/index.php?option=com_content&task=view&id=1618&Itemid=260 |title=Течение Ирмингера (Irminger Current) |access-date={{dat|2015|01|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150722162756/http://www.oceanographers.ru/index.php?option=com_frontpage&Itemid=1 |archivedate={{dat|2015|07|22||bez}} }}</ref>

ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Trolejbuss|trolejbusiem]]. 

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>2</sub>(NO<sub>2</sub>)<sub>3</sub>CH<sub>3</sub>
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C<sub>6</sub>H<sub>2</sub>(NO<sub>2</sub>)<sub>3</sub>CH<sub>3</sub>) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

{{Commonscat|Rocket engines}}

[[Kategorija:Psiholoģija]]

'''Valsts kase''' ir tiešās pārvaldes iestāde, kas atrodas [[Latvijas Republikas Finanšu ministrija|Finanšu ministrijas]] pārraudzībā. Tās pamatmērķis ir nodrošināt drošu un efektīvu valsts finanšu pārvaldību, ņemot vērā sabiedrības intereses. Pārvaldnieks ir atbildīgs par Valsts kases darbību, un viņa amatu ieceļ vai atbrīvo [[Latvijas Finanšu ministrs|Finanšu ministrs]].<ref name="kase.gov.lv">https://www.kase.gov.lv/valsts-kase/par-mums</ref>

{{citas nozīmes|pasaku|Sniegbaltīte (nozīmju atdalīšana)|Sniegbaltīte}}
'''"Sniegbaltīte"''' ({{val|de|Schneewittchen}}, oriģinālā: ''Sneewittchen'') ir [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu [[pasaka]], kas ar laiku izplatījusies pārējā Eiropā, mūsdienās šī ir viena no pasaulē populārākajām pasakām.

[[Kategorija:Auce]]
[[Kategorija:Ielas Dobeles novadā|Auce]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Auce]]

'''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļagusana
| official_name = ''Agusan del Norte''
| image_skyline = Agusan del Norte Provincial Capitol, Butuan City (Original Work).jpg
| imagesize =
| image_caption = Ziemeļagusanas provinces kapitolijs [[Butuana|Butuanā]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Agusan del Norte in Philippines.svg
| map_caption = Ziemeļagusanas province un [[Butuana]]s pilsēta
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1967
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2730.24
| population_total = 387503
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint = 
| latd = 9 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Kabadbarana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Kabadbarana]]
| p3 = '''10 municipalitātes'''
| p4 = 
| p5 = 
| p6 = 
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             = 
| utc_offset_DST           = 
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-AGN
| website                  = {{URL|https://www.agusandelnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļagusana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Hilagang Agusan}}, {{val|en|Province of Agusan del Norte}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Amihanang Agusan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā, 10 municipalitātēs un sīkāk 167 barangajās. Provincei dažkārt ģeogrāfiski un statistiski pieskaita [[Butuana]]s augsti urbanizēto pilsētu, kas politiski un administratīvi ir no provinces neatkarīga. Provinces oficiālā galvaspilsēta ir [[Kabadbarana]], bet reālais administratīvais centrs — [[Butuana]]. 

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt = 
|           logo caption = 
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt = 
|                caption = 
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author = 
|              developer = 
|               released = 
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status = 
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system = 
|               platform = 
|                   size = 
|               language = 
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote = 
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa = 
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard = 
|                   AsOf = 
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Wikimedians of Latvia''''' (Latvijas ''vikimedisti'') ir neformāla dalībnieku grupa, kas pārstāv dalībniekus, kuri darbojas latviskajā Vikipēdijā un citos projektos, veidojot saturu latviski un par Latviju un ar to saistītajām tēmām. 2015. gada 5. martā ''[[Wikimedia Foundation]]'' šo grupu oficiāli atzina.

{{Vielas infokaste
|attēls= <br />Diglima struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>6</sub>H<sub>14</sub>O<sub>3</sub>
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64&nbsp;°C
|viršanas temperatūra=162&nbsp;°C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH<sub>3</sub>−O−CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>−O−CH<sub>2</sub>CH<sub>2</sub>−O−CH<sub>3</sub>) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

{{Cat main|Blokķēde}}

'''Rokfelleri''' ({{val|en|Rockefeller}}) ir vācu, angļu, skotu/īru izcelsmes ASV [[rūpniecība]]s, [[politika]]s un [[finanses|finanšu]] ģimene.

{{Commonscat|Discrimination}}

{{infokaste+}}

{{Coord|39|19|44|N|76|37|13|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|image_name=Johns Hopkins University's Academic Seal.png
|image_size=225px
|caption = 
|name=Džonsa Hopkinsa Universitāte
|motto=''[[Veritas vos liberabit]]''
|mottoeng=
|established={{dat|1876}}
|type=Privāta
|calendar=Ceturksnis
|president=[[Ronalds Denjelss]]
|provost=[[Roberts Lībermans]]
|location={{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
|faculty=3 100 (pilna laika)<ref name="JHU_Glance">{{tīmekļa atsauce|title=At a Glance|url=http://www.johnshopkins.edu/glance/index.html|publisher=Johns Hopkins University|accessdate=2008-04-15}}</ref>
|staff=15 000 (pilna laika)<ref name=JHU_Glance/>
|undergrad=6023<ref name="College Navigator">{{tīmekļa atsauce |url=http://nces.ed.gov/collegenavigator/?q=johns+hopkins&s=all&id=162928#enrolmt |title=College Navigator entry for Johns Hopkins University |publisher=[[National Center for Education Statistics]] |year=2013 |accessdate=September 16, 2013}}</ref>
|postgrad=14 848<ref name="College Navigator" />
|free_label=Laikraksts
|free=''[[The Johns Hopkins News-Letter]]''
|endowment={{ASV dolārs|2,99 miljardi}} (2013)<ref>As of June 30, 2013. {{tīmekļa atsauce|url=http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf|title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2013 Endowment Market Value and Change in Endowment Market Value from FY 2012 to FY 2013|publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute|accessdate=January 29, 2014|format=PDF|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140201190959/http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf|archivedate={{dat|2014|02|01||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140201190959/http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf |date={{dat|2014|02|01||bez}} }}</ref>
|nobel_laureates=32<ref name="Nobel Prize Winners">{{tīmekļa atsauce|title=Nobel Prize Winners|url=http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm|author=jhu.edu|year=2007|accessdate=2007-06-11|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140208002151/http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm|archivedate=2014-02-08}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140208002151/http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm |date=2014-02-08 }}</ref>
|website={{URL|http://www.jhu.edu/|jhu.edu}}
|logo= 
}}
'''Džonsa Hopkinsa Universitāte''' ({{val|en|The Johns Hopkins University}}) ir privāta uz pētniecību orientēta [[universitāte]], kas atrodas [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda|Mērilendas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Universitāte tika dibināta {{dat|1876|1|22||bez}}, nosaukta tās labdara, [[filantropija|filantropa]] Džonsa Hopkinsa (''Johns Hopkins'') vārdā.

[[Kategorija:Alpīnisti]]
[[Kategorija:Polijas sportisti|Alpīnisti]]

{{Rakstnieka infokaste
|        platums = 
|          vārds = Lāsma Gaitniece
|         attēls = 
|     att_izmērs = 
|  att_nosaukums = 
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja}}
|   nodarbošanās = rakstniece<br />[[literatūras kritika|literatūras kritiķe]]
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods = 
|        dzimums = S
|    apbalvojumi = 
}}
'''Lāsma Gaitniece''' (dzimusi '''Ģibiete''' {{Dat|1981|4|20}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir latviešu rakstniece, [[Literatūras kritika|literatūrkritiķe]], publiciste un žurnāliste. [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2017. gada)<ref name="profils">{{tīmekļa atsauce |title=Lāsma Gaitniece |url=http://www.artists.lv/profile/Lasma-Gaitniece/ |publisher=artists.lv}}</ref> un Latvijas Medicīnas vēsturnieku asociācijas biedre (kopš 2018. gada).

{{Filozofa infokaste
|         krāsa = 
|         vārds = Fārābī
|    vārds_orig = {{ara|الفارابي}} (''Al-Fārābī'')
|        attēls = Al-Farabi.jpg
|    att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
|    dz_dat_alt = ap [[872. gads|872]]. gadu
|       dz_gads = 
|    dz_mēnesis = 
|      dz_diena = 
|      dz_vieta = Fārāba (tagad {{vieta|Kazahstāna|Otrara}}) vai [[Farjābas province]] (tagad {{AFG}})
|     m_dat_alt = laika posmā no {{dat|950|12|14|Ģ}} līdz {{dat|951|1|12|D}}
|        m_gads = 
|     m_mēnesis = 
|       m_diena = 
|       m_vieta = [[Damaska]] (tagad {{SYR}})
|  dzīves_vieta = 
|     pilsonība = 
|       tautība = 
|       dzimums = V
|        vecāki = 
|         brāļi = 
|         māsas = 
|  dzīvesbiedrs = 
|         bērni = 
|      paraksts = 
|         skola = 
|     intereses = [[politiskā filozofija]], [[metafizika]], [[ētika]], [[loģika]]
|    alma_mater = 
|     skolotājs = 
|     skolnieks = 
|    ietekme_no = 
|    ietekmējis = 
|         darbi = “[[Lielais traktāts par mūziku]]”, “[[Traktāts par tikumības pilsētas iedzīvotājiem]]”
|        valoda = 
|      piezīmes = 
|   kategorijas = 
}}

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = 
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na<sub>2</sub>O<sub>2</sub>
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na<sub>2</sub>O<sub>2</sub>) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

[[Kategorija:Ziemeļjūra]]

[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Politiskās sistēmas]]
[[Kategorija:Islāmisms]]

'''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)<sub>3</sub>. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>.xH<sub>2</sub>O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)<sub>3</sub> vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

'''Taimeris''' jeb '''taimers'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=72}}</ref> (no {{val|en|timer}}, kas savukārt no ''time'' — 'laiks') ir specializēts [[pulkstenis|pulksteņa]] tips, kas paredzēts [[Laiks|laika]] [[intervāls (matemātika)|intervālu]] mērīšanai.<ref name="Merriam-Webster">{{Grāmatas atsauce|title=Timer|encyclopedia=Merriam-Webster online dictionary|volume=|pages=|publisher=Merriam-Webster|year=2012|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/timer|id=|accessdate=June 19, 2012}}</ref>

{{Infokaste+}}
{{cita nozīme|Rīgas iedzīvotāju|japāņu politiķi|Taro Aso}}
'''Aso''' (''Asso'') bija [[Rīga]]s [[līvi|līvu]] iedzīvotājs, kas 1200. gadā pieņēma kristietību. Uzskata, ka viņš bija Rīgas vecākais, kurš slēdza mieru ar bīskapu Albertu pēc 1198. gada kara ar viņa priekšteci bīskapu Bertoldu. Otro reizi līvu vecākais ar līdzīgu vārdu '''Ase''' (''Asso'') tiek pieminēts Indriķa hronikas aprakstā par krustnešu uzbrukumu Satezeles pilij līvu sacelšanās laikā 1212. gadā. Ir dažādi viedokļi par to, vai tā ir bijusi viena un tā pati persona, bet fakts, ka Ase ticis sūtīts miera sarunām, liecina par ilgākiem viņa nopelniem bīskapa Alberta priekšā.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dalasas pircēju klubs
| attēls                   = Dallas Buyers Club poster.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dallas Buyers Club''
| žanrs                    = 
| režisors                 = [[Žans Marks Valē]]
| producents               = 
| scenārija autors         = 
| galvenajās lomās         = 
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Dženifere Gārnere]]
* [[Džēreds Leto]]
| mūzika                   = 
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''Truth Entertainment''
* ''Voltage Pictures''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''<ref>[http://www.deadline.com/2013/04/dallas-buyers-club-matthew-mcconaughey-acquired-focus-features/ "Focus Features Acquires HIV/AIDS Drama ‘Dallas Buyers Club’ Starring Matthew McConaughey."] ''[[Deadline Hollywood|Deadline.com]]'' (April 22, 2013).</ref>
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|9|7|Toronto kinofestivāls|2013|11|1|ASV}}
| ilgums                   = 116 minūtes<!--Theatrical runtime: 116:31--><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dallas-buyers-club-film|title=''DALLAS BUYERS CLUB'' (15)|work=[[Entertainment One]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=December 4, 2013|accessdate=December 8, 2013|archive-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160307092053/http://www.bbfc.co.uk/releases/dallas-buyers-club-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Gray|first=Tim|title=Directors on Their Teams: Jean-Marc Vallee Talks ‘Dallas Buyers Club’|url=http://variety.com/2013/film/news/directors-on-their-teams-jean-marc-vallee-talks-dallas-buyers-club-1200910242/|accessdate=January 3, 2014|work=Variety|date=December 2, 2013}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dallasbuyersclub.htm|title=Dallas Buyers Club|publisher=Box Office Mojo|accessdate={{dat|2021|9|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Dalasas pircēju klubs"''' ({{Val|en|Dallas Buyers Club}}) ir 2013. gada ASV biogrāfiskā drāma, kuras režisors ir [[Žans Marks Valē]].

[[Kategorija:Kostarika]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Kostarika]]

{{Navbox
| name  = Maļorkas karaļi
| state     = <includeonly>collapsed</includeonly>
| title = [[Maļorka]]s karaļi ([[Maļorkas karaļu uzskaitījums|uzskaitījums]])
| bodyclass = hlist

{{Commonscat|Biathletes from Slovakia}}

{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļgauja
 |        alt_name = 
 |     native_name = 
 |   iucn_category = 
 |           photo = Ziemelgauja protected landscape region.jpg
 |     photo_width = 
 |   photo_caption = Skats no skatu torņa Zvārtavas pagastā uz Gauju un tās vecupēm
 |          photo2 = 
 |    photo2_width = 
 |  photo2_caption = 
 |             map = Latvija
 |     map_caption = 
 |      map_relief = jā
 |        map_size = 
 |  latd = 57.668543 |  latNS = N
 | longd = 26.126862 | longEW = E
 |            type = [[Latvijas īpaši aizsargājamās dabas teritorijas|aizsargājamo ainavu apvidus]]
 |   prot_category = 
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city = 
 |            area = {{mērv|ha=21749}}
 |     established = 2004
 |  visitation_num = 
 | visitation_year = 
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website = 
 |       footnotes = 
 |        embedded = 
}}
<mapframe text="Ziemeļgauja" width=280 height=280 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29167913"
}
</mapframe>

{{Personas infokaste
|        platums = 
|          vārds = Augusts fon Pistolkorss
|     vārds_orig = ''August  von Pistohlkors''
|         attēls = Augusts fon Pistolkorss.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = 
|     dz_dat_alt =  
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Bīriņi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = 
|      pilsonība = 
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = muižnieks
|       ienākumi = 
|  darbības_gadi = 
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksis fon Pistolkorss, Auguste fon Mellīna
|          brāļi = 
|          māsas = Natālija (1829-?)
|   dzīvesbiedrs = Emīlija fon Hardere (1829-1894)
|          bērni = Aleksandrs (1851-1904), Erihs Gerhards (1853-1935), Ada (1855-1904); Helene (1857-1942), Emīlija (1858-1931), Benita (1861-?) 
|     alma_mater = 
|       paraksts = 
|  paraksts_plat = 
|       piezīmes = 
|    kategorijas = 
|    citas daļas = 
}}

{{cita nozīme|zvaigznāju|putniem|Paradīzes putnu dzimta}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Paradīzes Putns
| abbreviation = Aps
| name_latin = Apus
| RA = 16
| dec = -75
| areatotal = 206
| arearank = 67. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Aps''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''HD 122862''
| stardistance = 93,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers = 
| bordering = [[Dienvidu Trīsstūris]]<br />[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]<br />[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]<br />[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]<br />[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]<br />[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]<br />[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 5
| latmin = 90
}}

{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Čatirdags
 |attēls                 = Чатир-даг.JPG
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = 
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min =46 |lat_sec = 0
  |lon_dir =E |lon_deg =34 |lon_min =17 |lon_sec = 30
  |region                = 
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Eirāzija]] ([[Eiropa]])
 |novietojums            = 
 |valstis                = {{UKR}} ([[Krievija]]s okupācijā)
 |ģeo_apgabals           = 
 |atdala_ko              = 
 |atdala_no              = 
 |ietilpst               = 
 |sastāv                 = 
 |garums                 = 310
 |platums                = 
 |kalns                  = [[Eklizi-Buruns]]
 |augstums               = 1527
 |pilsētas               = 
}}
'''Čatirdags''' ({{val|uk|Чатир-Даг}}, {{val|ru|Чатыр-Даг}}, {{val|crh|Çatır Dağ}}) ir [[kalnu masīvs]]  [[Krimas kalni|Krimas kalnos]], [[Krimas pussala]]s dienvidos, netālu no [[Alušta]]s pilsētas un 10 km no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] piekrastes. Augstākās virsotne [[Eklizi-Buruns]] (1527 m v.j.l.) ir piektā augstākā Krimā. Kalnu masīva garums ir ap 10 km, platums ap 4 km.

{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Placosteus undulatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammolepis undulata'' branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis undulata
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis undulata</br><small>(Agassiz, 1844)</small> 
}}
'''''Psammolepis undulata''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltijas valstis|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]] 1844. gadā kā ''Psammosteus undulatus'' (pirmo reizi nosaukums bez sugas apraksta (nomen nudum) ar nosaukumu ''Placosteus undulatus'' parādījās vēl 1840. gadā). Nepilnīgā apraksta pamatā bija divi nelieli branhiālās plātnes fragmenti no "Rīgas apkārtnes", kas vēlāk tika nozaudēti. 1933. gadā [[Valters Gross]] no jauna aprakstīja sugu. [[Holotips|Holotipa]] vietā Gross izveidoja [[Neotips|neotipu]]: [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] fragmentu no [[Ķūķu klintis|Ķūķu klintīm]] pie [[Gauja]]s ([[augšdevons]] [[amatas svīta]]). Nosaukums ''Psammolepis undulata'' nozīmē "viļņainais [[Psammolepji|psammolepis]]" (pēc [[Ādas zobi|ādas zobu]] izveidoto viļņoto līniju formas). 

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem
| attēls                   = Love The Coopers Teaser.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love the Coopers''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Maikls Londons]]
* [[Braiens Greizers]]
* [[Dženisa Viljamsa]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         = [[Stīvens Rodžerss]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džeiks Leisijs]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Entonijs Makijs]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Džūna Skviba]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika                   = [[Niks Jurata]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[CBS Films]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|11|4|Ostinas filmu festivāls|2015|11|13|ASV|2015|12|25|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/christmas-coopers-2015|title=Christmas With the Coopers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401140713/http://www.bbfc.co.uk/releases/christmas-coopers-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovethecoopers.htm|title=Love the Coopers (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,4 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = 
| nākamā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''"Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem"''' ({{val|en|Love the Coopers}}) ir 2015. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas atveido [[Alans Ārkins]], [[Džons Gudmens]], [[Eds Helmss]], [[Džeiks Leisijs]], [[Daiena Kītone]], [[Entonijs Makijs]], [[Amanda Saifreda]], [[Džūna Skviba]], [[Marisa Tomeja]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Olīvija Vailda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|4||bez}} Ostinas filmu festivālā.

{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Nikotīna struktūrformula<br /><br />Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C<sub>10</sub>H<sub>14</sub>N<sub>2</sub> 
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79&nbsp;°C
| viršanas temperatūra = 247&nbsp;°C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas. 

{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ދިވެހިރާއްޖޭގެ ޖުމުހޫރިއްޔާ 
|    pilnais_valsts_nosaukums = Maldīvijas Republika
|            valsts_nosaukums = Maldives
|               karoga_attēls = Flag of Maldives.svg
|            karoga_nosaukums = Maldīvijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Maldives.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Maldīvijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = nav
|                valsts_himna = [[Maldīvijas himna|Gavmii mi ekuverikan matii tibegen kuriime salaam]]
|               kartes_attēls = Maldives on the globe (Afro-Eurasia centered).svg
|               galvaspilsēta = [[Male]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[maldīviešu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Maldīvijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mohamed Muizzu]]
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{Dat|1965|07|26}}
|                 platība_km2 = 298
|               platība_rangs = 206.
|          iedzīvotāju_skaits = 393 500
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 175.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1102,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11.
|                     IKP_PPP = $2,841 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2011
|               IKP_PPP_rangs = 162.
|          IKP_PPP_per_capita = $8731
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 89.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,698
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = <font color="#009900">vidējs</font>
|                   HDI_rangs = 103.
|                      valūta = [[Rufija]]
|                valūtas_kods = MVR
|                  utc_offset = +5
|                      domēns = [[.mv]]
|              tālsarunu_kods = 960
|                iso_kods_num = 462
|              iso_kods_alfa2 = MV
|              iso_kods_alfa3 = MDV
}}

{{līdzīgs|etnoloģija}}

'''Valsts aizsardzības dienests (VAD)''' ir [[Latvija|Latvijas]] valsts dienesta veids, kurš ietver valsts aizsardzības militāro dienestu, kā arī valsts aizsardzības civilo dienestu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=341210|title=Valsts aizsardzības dienesta likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-10-12|language=lv}}</ref>

. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />o-Krezola struktūrformula <br />  <br />m-Krezola struktūrformula <br />  <br />p-Krezola struktūrformula 
|ķīmiskā formula=C<sub>7</sub>H<sub>8</sub>O
|molmasa=108,14
|blīvums=1020 - 1050
|kušanas temperatūra=29,8&nbsp;°C (o-krezols)<br />11,8&nbsp;°C (m-krezols)<br />35,5&nbsp;°C (p-krezols)
|viršanas temperatūra=191,0&nbsp;°C (o-krezols)<br />202,0&nbsp;°C (m-krezols)<br />201,9&nbsp;°C (p-krezols)
}}
'''Krezoli''' (metilfenoli, oksitoluoli, C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>(CH<sub>3</sub>)OH) - pie [[fenoli]]em piederoši aromātiskie savienojumi ar 1 metilgrupu un 1 hidroksilgrupu pie benzola gredzena. Kā visiem divaizvietotajiem benzola atvasinājumiem, krezoliem ir 3 [[izomēri]] - orto-krezols (o-krezols), meta-krezols (m-krezols) un para-krezols (p-krezols). Krezoli ir šķidrumi vai cietas vielas, atkarībā no izomēru sastāva un temperatūras. Gaisā krezoli pamazām oksidējas un no bezkrāsainiem kļūst dzeltenīgi līdz sarkanbrūni.

'''Filipss''' var būt:

{{Filmas infokaste
| nosaukums = Rozes vārds
| operators = 
| attēls = Name of rose movieposter.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = vēsturiska, misētrija
| režisors = [[Žans Žaks Ano]]
| producents = 
| scenārijs = 
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Fjodors Šaļapins jaunākais]]
* [[Viljams Hikijs]]
* [[Maikls Lonsdeils]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Valentina Vargasa]]
| mūzika = [[Džeimss Horners]]
| oriģinālnos = ''The Name of the Rose''
| studija = * ''[[ZDF]]''
* ''[[France 3 Cinema]]''
* ''[[RAI]]''
* ''[[Constantin Film|Neue Constantin Film]]''
* ''Les Films De Ariane''
* ''Acteurs Auteurs Associés''
* ''Cristaldi Film''
* ''Nelson Entertainment''
| montāža = 
| izplatītājs = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Neue Constantin Film''
* ''Acteurs Auteurs Associés''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|19|ASV|1986|10|16|Rietumvācija|1986|10|17|Itālija|1986|12|17|Francija}}
| ilgums = 131 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|17,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|77,2 miljoni}}
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''"Rozes vārds"''' ({{Val|en|The Name of the Rose}}) ir 1986. gada [[Itālija]]s, [[Rietumvācija]]s un [[Francija]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www2.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2b748f34a7|title=Der Name der Rose (1986)|website=BFI|access-date=2022-06-01|language=en|archive-date=2018-02-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20180203224225/http://www.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2b748f34a7}}</ref> vēsturiska mistērijas filma, kuras režisors ir [[Žans Žaks Ano]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[F. Marijs Ābrahams]], [[Fjodors Šaļapins jaunākais]], [[Viljams Hikijs]], [[Maikls Lonsdeils]], [[Rons Pērlmans]], [[Kristians Sleiters]] un [[Valentina Vargasa]]. Filma ir balstīta uz [[Umberto Eko]] 1980. gada romāna ar [[Rozes vārds|tādu pašu nosaukumu]].

[[Kategorija:Krīzes]]
[[Kategorija:Ekonomiskas problēmas|Krīzes]]

{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ace in the Hole''
| operators = 
| attēls = Ace in the Hole (1951 film poster).jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = Billijs Vailders
| scenārijs = * [[Volters Ņūmans]]
* [[Lesers Semjuels]]
* Billijs Vailders
| aktieri = * [[Kērks Daglass]]
| mūzika = 
| oriģinālnos = ''Ace in the Hole''
| studija = 
| montāža = 
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|6|14}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = 
| iepriekšējā = 
| nākamā = 
| imdb = 
}}'''''Ace in the Hole''''' vai '''''The Big Carnival''''' ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://slate.com/gdpr|title=Slate’s Use of Your Data|website=Slate Magazine|access-date=2023-01-01|language=en}}</ref> filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galveno lomu atveido [[Kērks Daglass]].

{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Anglikāņu Svētā Pestītāja baznīca
| image                 = Anglikan Church Riga.JPG
| image_size            = 
| caption               = 
| map_type              = 
| map_caption           = 
| map_alt               = 
| map_size              = 
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  = 
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW = 
| religious_affiliation = [[Anglikānisms]]
| rite                  = 
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Anglikāņu iela 2a|3s=Anglikāņu iela (Rīga)}}
| consecration_year     = 
| status                = 
| functional_status     = 
| heritage_designation  = 
| leadership            = Jāna Jēruma-Grīnberga 
| website               = 
| architecture          = 
| architect             = [[Johans Daniels Felsko]]
| architecture_type     = 
| architecture_style    = 
| general_contractor    = 
| facade_direction      = 
| groundbreaking        = 1853
| year_completed        = 1859
| construction_cost     = 
| specifications        = 
| capacity              = 
| length                = 
| width                 = 
| width_nave            = 
| height_max            = 
| dome_quantity         = 
| dome_height_outer     = 
| dome_height_inner     = 
| dome_dia_outer        = 
| dome_dia_inner        = 
| minaret_quantity      = 
| minaret_height        = 
| spire_quantity        = 
| spire_height          = 
| materials             = 
| embedded              = 
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Anglikāņu baznīcas un jūrnieku kluba komplekss
|      numurs = 6531
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Anglikāņu Svētā Pestītāja baznīca''' ir [[Anglikāņu baznīca]]s dievnams [[Anglikāņu iela (Rīga)|Anglikāņu ielā 2a]], [[Vecrīga|Vecrīgā]], [[Rīga|Rīgā]].<ref name="lat">{{LAT e|1|222.-223}}</ref> Vienīgais anglikāņu dievnams Latvijā.

{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

{{Personas infokaste
| vārds = Andrejs Dižbite
| vārds_orig = 
| attēls = Dijbit.jpg
| att_izmērs = 
| att_nosaukums = 
| dz_dat_alt = 
| dz_gads = 1889
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{flaga|RUS}} [[Ugāles pagasts]], [[Ventspils apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Ventspils novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = 
| m_gads = 1966
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 29
| m_vieta = {{flaga|USSR}} [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]<br />({{LAT}})
| dzīves_vieta = 
| pilsonība = 
| tautība = 
| nodarbošanās = politiķis, valsts darbinieks
| dzimums = V
| vecāki = 
| brāļi = 
| māsas = 
| dzīvesbiedrs = 
| bērni = 
| paraksts = 
| piezīmes = 
| kategorijas = 
| citas daļas = 
}}

s [[Eocēns|eocēna]].]]
'''Brekčija''' ({{val|it|breccia}} — 'laušana') ir [[iezis]], kas sastāv no stūrainām nenogludinātām iežu [[šķembas|šķembām]] (virs 1 cm), kas iecementētas [[cements|cementa]] masā. Atšķirībā no [[konglomerāts (iezis)|konglomerāta]] brekčijā gandrīz nav apviļātu, nogludinātu šķembu. Brekčiju ieži var būt viendabīgi vai arī atšķirīgi pēc iežu sastāva. Parasti tie atšķiras pēc sastāva no cementa masas, bet reizēm var būt līdzīgi. Pēc izcelsmes brekčijas dala [[Nogulumieži|nogulumu]], [[Karsta process|karsta]], [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskajās]], [[Tektonika|tektoniskajās]] brekčijās. Brekčijas var veidoties dažādu ģeoloģisku procesu rezultātā (eksogēnu, endogēnu, tektonisku). Tādēļ tām ir izstrādātas dažādas ģenētiskās klasifikācijas, kurās parasti visdetalizētāk sistematizētas ir brekčijas, kas veidojušās eksogēno faktoru rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том первый: Брекчии. Москва, Недра. 1978; 86. lpp</ref>

{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =BANZARE krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =20
|poz_x          =85
|poz_y           =69
}}
'''BANZARE krasts''' ({{val|en|Banzare Coast}}) ir [[Vilksa Zeme]]s piekrastes daļa [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Stiepjas no [[Morzes rags|Morzes raga]] austrumos (66°12′S 130°10′E﻿﻿) līdz [[Sauterda rags|Sauterda ragam]] rietumos (66°32′S 122°5′E﻿﻿﻿). Austrumos robežojas ar [[Klēras krasts|Klēras krastu]], rietumos — ar [[Sabrinas krasts|Sabrinas krastu]]. Galvenie ģeogrāfiskie objekti ir krasta austrumu daļu aizņemošais [[Porpesa līcis]], [[Morija līcis]]<!-- Maury Bay --> ar [[Vojejkova šelfa ledājs|Vojejkova šelfa ledāju]] un [[Poldinga līcis]]. Starp Porpesa un Morija līčiem okeānā iestiepjas pussala, ko veido [[Norta pacēlums]] ar [[Gudinafa rags|Gudinafa ragu]].

'''Latīņamerikāņi''' ({{val|es|Latinoamericanos}}, {{val|pt|Latino-americanos}}) ir [[Latīņamerika]]s valstu pilsoņi un cilvēki, kas cēlušies no Latīņamerikas vai saista sevi ar tās kultūru. Latīņamerikas valstu iedzīvotāji ir [[Etniskā grupa|etniski]] un [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasu]] ziņā daudzveidīgi: daudzās Latīņamerikas valstīs dominē jauktas pirmiedzīvotāju un [[Eiropeīdā rase|eiropiešu]] izcelsmes cilvēki jeb [[Metiss|metisi]], citās valstīs pirmiedzīvotāji veido vairākumu, dažās valstīs pārsvarā dzīvo eiropiešu izcelsmes iedzīvotāji, bet daudzviet — galvenokārt [[Mulats|mulati]]. Lielākā daļa latīņamerikāņu ticīgo ir [[Katoļticība|katoļi]]. Neliela daļa ir [[Protestantisms|protestanti]].

'''Hirša indekss''' (jeb h-indekss vai Hirša faktors) ir [[bibliometrija]]s instruments, kas parāda kāda [[Autors|autora]] produktivitāti un kvalitāti, balstoties uz autoru darbu citēšanu. Pašlaik tas iegūst arvien plašāku starptautisku ievērību [[Zinātnieks|zinātnieku]] pasaulē kā viens no objektīvākajiem starptautiskā zinātniskā pienesuma indikatoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |title=J. E. Hirsch: An index to quantify an individual’s scientific research output |access-date={{dat|2008|09|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091220233616/http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |archivedate={{dat|2009|12|20||bez}} }}</ref><ref>[http://www.b-i-t-online.de/archiv/2006-04/fach3.htm Der Hirschfaktor - ein neuer "Stern" am bibliometrischen Indikatorenhimmel]</ref>

{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Polārā plato atrašanās vieta
|diametrs         =90
|poz_x            =65
|poz_y            =40
}}

{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Neibergs''' var būt:

[[Kategorija:Taukskābes]]

'''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Trusītis Pēterītis
| attēls = Peter-rabbit-teaser.jpg
| att_izm = 
| paraksts = 
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peter Rabbit''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Vills Glaks]]
| producents = * Vills Glaks
* Zarehs Nalbandians
| scenārija autors = 
| galvenajās lomās = * [[Rouza Bairna]]
* [[Dounals Glīsons]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Deizija Ridlija]]
* [[Elizabete Debiki]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeimss Kordens]]
| mūzika = [[Dominiks Lūiss]]<ref>{{ziņu atsauce|title=Dominic Lewis to Score 'Peter Rabbit'|url=http://filmmusicreporter.com/2017/09/05/dominic-lewis-to-score-will-glucks-peter-rabbit/|accessdate=September 6, 2017|newspaper=Film Music Reporter|date=September 5, 2017|author=filmmusicreporter}}</ref>
| operators = [[Pīters Menzess jaunākais]]
| montāža = Kristians Gazāls
| studija = * ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''Olive Bridge Entertainment''
* ''[[Animal Logic]]''
* ''2.0 Entertainment''
* ''[[Screen Australia]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|2|3|''The Grove''|2018|2|9|ASV|2018|3|9|Latvija|2018|3|22|Austrālija}}
| ilgums = 95 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/peter-rabbit-2018|title=PETER RABBIT (PG)|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|date=February 6, 2018|accessdate=March 23, 2018}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Pressburg|first1=Matt|title=Why Sony, LStar Movie Finance Deal Fell Apart: Flops, 'Ghostbusters' and Feet on Desk (Exclusive)|url=https://www.thewrap.com/how-sony-lstar-movie-finance-deal-fell-apart-flops-ghostbusters-feet-desk/|website=[[TheWrap]]|date=July 17, 2017|accessdate=July 19, 2017}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|351,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5117670/|title=''Peter Rabbit'' (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = 
| nākamā = "[[Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis]]"
| imdb = 
}}
'''"Trusītis Pēterītis"''' ({{val|en|Peter Rabbit}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Austrālija]]s kopražojuma [[animācijas spēlfilma]]. Filmas režisors un scenārija autori ir [[Vills Glaks]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Rouza Bairna]], [[Dounals Glīsons]], [[Sems Nīls]], [[Deizija Ridlija]], [[Elizabete Debiki]], [[Margota Robija]] un [[Džeimss Kordens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|3||bez}} Losandželosā. 2021. gadā filmai izdeva turpinājumu "[[Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis]]".

{{catmore}}
{{Commonscat|May}}

{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Xfce
| logo                   = 

[[Kategorija:Tautasdziesmas]]
[[Kategorija:Dziesmas latviešu valodā]]
[[Kategorija:Latvijas mūzika]]

[[Kategorija:Festivāli]]

{{Commonscat|Cities}}

'''Silvestra žēlastība''' ({{val|de|Sylvestersche Gnade}}) bija [[1457]]. gada 6. februārī [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskapa]] [[Silvestrs Stodevešers|Silvestra Stodevešera]] piešķirtās privilēģijas saviem vasaļiem.
Privilēģija tika izziņota [[Livonijas landtāgs|Livonijas landtāgā]] [[Rauna|Raunā]], kur pie parakstīšanas visus Rīgas arhibīskapijas vasaļus pārstāvēja [[Ikšķiļi|Konrāds Ikšķils]]. 

'''Bio—Savāra—Laplasa likums''' (arī '''Bio—Savāra likums''') ir [[Fizika|fizikas]] likums, pēc kura aprēķina [[Līdzstrāva|līdzstrāvas]] radītā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[Magnētiskā lauka indukcija|indukciju]].

{{Citas nozīmes|Lāčplēsi|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
{{Tēla infokaste
| name          = Lāčplēsis 
| color         = #B40404
| colour text   = #FFFFFF
| series        = 
| image         = 19951115 16sant Latvia Postage Stamp.jpg
| caption       = Lāčplēsis uz 1995. gada pastmarkas
| first         = 
| last          = 
| creator       = 
| portrayer     = 
| voice         = 
| lbl1          = 
| data1         = 
| lbl2          = 
| data2         = 
| lbl3          = 
| data3         = 
| nickname      = 
| alias         = 
| species       = 
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = 
| title         = 
| family        = viens no vecākiem bija [[lāči|lācis]], bet otrs – latviešu zemnieks vai zemniece
| spouse        = 
| significantother = 
| children      = 
| relatives     = 
| religion      = 
| nationality   = [[latvieši|latvietis]]
| lbl21         = 
| data21        = 
| lbl22         = 
| data22        = 
| lbl23         = 
| data23        = 
| extra-hdr     = 
| lbl31         = 
| data31        = 
| lbl32         = 
| data32        = 
| lbl33         = 
| data33        = 
}}
'''Lāčplēsis''' ir simbolisks latviešu [[tēls]], kas ir aprakstīts [[literatūra|literatūrā]] un [[kinofilma|filmās]]. Lāčplēša vārds un tēla elementi ir sastopami arī plašākā latviešu kultūrā. Viens no pazīstamākajiem darbiem, kurā aprakstīts Lāčplēsis, ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] varoņeposs "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]". Lāčplēsis ir balstīts uz latviešu teikām.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/zinas/37235-kas-bija-lacplesa-vecaki-un-ka-tautas-varonis-tika-pie-sava-varda|title=Kas bija Lāčplēša vecāki, un kā tautas varonis tika pie sava vārda?|website=https://jauns.lv|access-date=2024-03-23|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/L%C4%81%C4%8Dpl%C4%93sis:1|title=Lāčplēsis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-03-23}}</ref>

{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Get a Clue''
| attēls                   = getacluedvd.jpg
| att_izm                  = 
| paraksts                 = 
| nosaukums oriģinālvalodā = 
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Megija Grīnvalda]]
| producents               = [[Džosete Perota]]
| scenārija autors         = [[Alana Burdži Sanko]]
| galvenajās lomās         = 
* [[Lindsija Loena]]
* [[Brenda Songa]]
* [[Bags Hols]]
* [[Īans Gomezs]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                = 
| montāža                  = 
| studija                  = 
* ''[[Flagstaff Pictures]]''
| izplatītājs              = 
* ''[[Disney Channel]]''
* ''[[Buena Vista Home Entertainment]]''
* ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|6|28||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-clue-1970|title=Get a Clue|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 11, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = 
| iepriekšējā              = 
| nākošā                   = 
| imdb                     = 
}}
'''''Get a Clue''''' ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Megija Grīnvalda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Brenda Songa]], [[Bags Hols]] un [[Īans Gomezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|28||bez}}.

{{cita nozīme|jēdzienu ekonomikā|jēdzienu matemātikā|Procents}}
'''Procenti''' ir naudas summa, ko nopelna aizdevējs, tā ir atlīdzība par atļauju aizņēmējam izmantot viņa naudu un par izdevuma atmaksas gaidīšanas laiku. Kad cilvēks aizņemas naudu, procenti parasti tiek izmaksāti no pamatsummas. Maksas lielums procentos par aizņēmumu vai noguldījumu bankā tiek saukts par [[procentu likme|procentu likmi]].