runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Det er helt i orden, og jeg kan totalt godt forstå det der med, at man skal holde sig inden for nogle bestemte emner.
Det kommer jeg også selv til.
Jeg har et andet spørgsmål.
I går havde vi kirkeministeren i samråd omkring det her med, at man stadig væk i folkekirken kan få lov til at sortere kvindelige præster fra, bare fordi de er kvinder, og at man simpelt hen er undtaget fra en bestemmelse i ligebehandlingsloven.
Hvordan ser ordføreren på den bestemmelse?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Altså, det er ikke, fordi jeg ikke mener, at der er udfordringer med ligestilling i forhold til lgbt-området.
Det er der absolut.
Så det var sådan set bare for at holde et vist fokus.
Men jeg må også indrømme, at jeg ikke er den rette til at redegøre for, hvad der skal ske på det område.
Det håber jeg at ministeren kan gøre, når hun kommer på.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det, og også tak til ordføreren for en virkelig fin tale, der kom rundt om mange af de problematikker og udfordringer, vi stadig står med på ligestillingsområdet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Venstres ambitioner er på hele lgbt-området, som jo også er en del af den her handlingsplan.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Tak, og tak for en rigtig god tale, hvor man virkelig kunne mærke, at ordføreren går op i bl.a. barselsområdet og også kan se de positive effekter af den øremærkede barsel, som vi sammen vedtog.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til, om Venstre og ordføreren ikke også synes, at de barselsregler skal gælde for selvstændige og ledige.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Men måltal er jo ikke kvoter.
Det er jo ikke kvoter.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Jeg synes, at familier skal leve på den måde, de har lyst til.
Jeg er ikke helt sikker på, hvad ordføreren mener med at gå ind og blande sig i familielivet, altså om det er det her med barsel.
Men man kunne måske skabe nogle rammer, der gjorde det nemmere for kvinder ikke at have de opgaver i hjemmet, så de kunne bruge deres tid på noget andet.
Det er jo en kulturting, og jeg tror, at der på ligestillingsområdet er mange punkter, hvor vi kan lave noget lovgivning, der ikke er meget indgribende, men som er med til at løfte en kultur, så kvinder, der har meget arbejde i hjemmet, også reelt mærker, at de har lige muligheder for ikke at bruge den ekstra time hver dag i hjemmet, men at de faktisk kan bruge den på deres karriere, eller hvad det end skulle være.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Tak for talen.
Det her med, at ligestillingsområdet ikke skal være en kampplads, vil jeg faktisk gerne anholde lidt.
For jeg synes også, det er vigtigt, at vi alle sammen står her i dag og vedkender, at vi er uenige.
Vi er uenige med hinanden.
Vi har ikke de samme sådan forudsætninger, i forhold til hvad der er vigtigt, og hvad der ikke er vigtigt, og hvis der kommer nogle ting på ligestillingsområdet, som jeg synes det er unødvendigt at bruge tid på, så synes jeg også, det er vigtigt, at vi kalder det det.
Jeg har to brødre, der stemmer på Enhedslisten, og jeg kan love jer for, at vores julefrokoster er en kampplads, og så spiller vi Trivial Pursuit bagefter og er gode venner.
Og det synes jeg også vi skal være.
Men jeg har lige et spørgsmål omkring det her med familielivet og kvinders arbejde i hjemmet.
Det er ikke mit indtryk, at der er nogen danske kvinder, som på den måde er underkuet i hjemmet, og som ikke vil påtage sig de her opgaver.
Tværtimod mener jeg egentlig, at de fleste kvinder er øverstkommanderende, og at de så uddelegerer opgaverne til deres mænd, og at de gerne vil gøre det.
Vi kan ikke alle sammen regne med, at kvinder er, som vi f.eks. er herinde.
Altså, der er folk, der har nogle forskellige forudsætninger, i forhold til hvordan familielivet skal være.
Skal vi ikke også værne om det?
For man kan jo ikke altid tage udgangspunkt i sig selv.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Det gode ved at være et nyt parti er, at man har et helt blankt stykke papir, og jeg har den luksus, at jeg får lov til at undersøge tingene og undersøge dem til bunds.
Og nogle gange siger man, at dansk politik er på speed, men det her må ikke være på speed, så jeg tager mig den tid, jeg skal tage – eller vi skal tage – for at finde ud af, hvordan det skal skrues sammen.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det.
Og hvor er jeg glad for at høre, at ordføreren også har oplevet det her med at få så meget mere viden, når man bliver ordfører, og når man mødes med de mennesker, det drejer sig om, og det går op for en, at jamen der er jo tale om helt almindelige børn, der bare gerne vil have lov til at være dem, de er, og som skal have lov til at kunne rejse, gå på biblioteket og gå til lægen uden at skulle have en knude i maven.
Jeg håber sådan, at ordførerens parti – altså, 15 år er selvfølgelig bedre end 18 år – vil blive ved med at tale med de her børn, for nogle oplever jo at finde ud af, at man har en anden kønsidentitet, langt tidligere end de 15 år, og så er det lang tid at vente.
Men det er da altid noget.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Det er et enormt godt spørgsmål.
Vi har ikke taget endelig stilling til det endnu.
Det er en drøftelse, vi har, men det, vi sådan lagde os fast på, var, at vi måske gik ind for, at det skulle være fra 15 år.
Men jeg vil også sige – uden at lægge mig fast på noget – at jeg er blevet meget, meget klogere, efter at jeg er blevet ordfører.
Jeg har mødt en masse af de mennesker, det handler om, og er blevet mere bevidst om, at det ikke handler om et nummer.
Det handler om, når man skal ud at rejse; det handler om, når man skal til lægen og bliver omtalt som dreng, selv om man er en pige.
Så det er en debat, vi også skal have og skal tage stilling til, og det er et vigtigt område og et stort problem for dem, det handler om.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det, og også tak til ordføreren for en rigtig fin tale, som kom godt rundt om rigtig mange emner på ligestillingsområdet.
Moderaterne er jo et relativt nyt parti, så der er mange ting, vi ikke ved hvad Moderaterne mener om, og en af de ting er faktisk også på lgbt-området, som jeg er glad for ordføreren har fat i i slutningen af sin tale.
Jeg er meget enig med ordføreren i det her med, at samtalen om ligestilling og samtalen om lgbt-rettigheder tit bliver en kampplads, og det synes jeg er bundærgerligt, især når det handler om børn og unge, og når det handler om lgbt-børn og -unges trivsel, som ordføreren faktisk også nævner i sin tale.
For mig handler det om nogle børn, der skal have lov til at være dem, de er, og skal have lov til at være børn.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om Moderaterne har taget stilling til, om man vil bakke op om det her med, at også mindreårige skal have mulighed for at få juridisk kønsskifte, hvis de er transkønnede, endnu.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Jeg deler ordførerens ambition om, at vi undersøger, hvad der ligger bag de her 7 pct.
Jeg vil slet ikke udelukke, at forhandlingsteknik er en del af det, men det ændrer ikke på, at vi jo er nødt til at tage det seriøst og netop finde ud af, som ordføreren også efterspørger, hvad det er for nogle strukturer, som gør, at vi oplever de her 7 pct.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Selvfølgelig skal de det.
Det er uden for diskussion: Selvfølgelig skal de det.
Men jeg tror bare, at forklaringen nogle gange er noget andet end noget, vi strukturelt skal gøre noget ved.
Det kan måske være noget med, at vi skal lære vores kvinder – jeg har ansat masser af mennesker, kvinder og mænd, i mit liv – at være bedre til at sælge sig selv dyrere.
Måske er det noget så simpelt som at lære dem det, altså at sætte sig selv højere, når de sælger deres arbejdskraft.
For vi ved jo faktuelt, at mænd, drenge, bliver dårligere uddannet, fordi folkeskolen er blevet en kvindefolkeskole, en pigefolkeskole, hvor vi har sat systemerne op på en måde, som i høj grad favoriserer piger.
Så det er noget andet.
Og de 7 pct. vil jeg jo gerne have vi finder ud af hvad er, før vi lovgiver om det.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
De 7 pct. er jo den andel af lønforskellen, som man ikke kan forklare.
Altså, der er jo en større lønforskel, hvor vi kan se, at der er rigtig mange ting, der kan forklares.
En stor del af det er jo, at vi har et kønsopdelt arbejdsmarked.
Mænd vælger andre uddannelser, de får andre jobs, de arbejder i andre sektorer, hvor der er et højere lønniveau, og det er jo helt i orden.
Altså, der skal være lige muligheder, men folk må jo godt vælge forskelligt.
Men når vi renser tallet for alle de her faktorer, er der jo de her 7 pct. tilbage, som jeg tror kan skyldes, at man overser talent, at der er en Rip, Rap og Rup-effekt.
Jeg læste en undersøgelse, der viste, at mænd og kvinder simpelt hen også starter på forskellige løntrin, når de kommer ind på arbejdsmarkedet.
Og hvorfor gør de det?
De burde jo have de samme forudsætninger.
Men jeg er glad for, at ordføreren er enig i, at mænd og kvinder skal have samme løn.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak for det.
Ordføreren bliver ramt lidt af at være fra et regeringsbærende parti, så vi fortsætter med spørgsmålet om de 7 pct.
Det er ikke, fordi jeg mener, at mænd og kvinder skal have forskellig løn, for det mener jeg ikke, men det, der er mit problem, er, når jeg hører, at vi skal til at ændre på strukturer i samfundet på grund af 7 pct., som vi dybest set ikke kan forklare.
For lige nu hører jeg en påstand.
Vi ved alle sammen, at vi jo nærmest kan tage et hvilket som helst excelskema og få det til at se ud, som vi vil, men det her er bare for alvorligt til det.
For mænd og kvinder skal have samme løn – punktum.
Lige nu ved vi, at der er en forskel på 7 pct., men hvad er de uforklarlige grunde?
Altså, hvad er det, der gør det?
Er det, fordi de er dårligere til at forhandle løn, eller er påstanden, at dem, der har kvinder og mænd ansat, bevidst giver kvinderne 7 pct. mindre?
For det er jo et kæmpe problem.
Hvis vi kan bevise den påstand, er det jo nemt at ændre på.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Retten til barsel og muligheden for at tage barsel betyder jo ekstremt meget for ligestilling på arbejdsmarkedet og også ligestilling i hjemmet, så står det til mig, vil jeg sige, at lad os endelig tale mere om det.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Det synes jeg er fair nok, men det vil jeg gerne drøfte videre, for jeg kunne virkelig mærke, at ordføreren jo kan se goderne ved barslen.
Det, som Radikale Venstre bl.a. tog med ind i de forhandlinger, var spørgsmålet om, at når nu vi gør noget godt for fædrene, som er lønmodtagere, hvorfor man så egentlig skulle holde mennesker, der er blevet ledige, uden for de rettigheder, bare fordi de er ledige eller for den sags skyld selvstændige.
Det er i hvert fald min holdning.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Jeg kan godt forstå dit spørgsmål, og altså, det er jo vigtigt, at vi skaber fornuftige barselsvilkår for selvstændige og ledige; det er jeg sådan set enig i.
Jeg kan ikke give dig et konkret svar på, hvordan vi gør det, nu.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Jamen den her perspektiv- og handlingsplan siger jo sådan lidt nogle andre ting, så det er derfor, jeg bliver sådan lidt forvirret.
For der står jo bl.a. det her med, at offentlige organisationer og private virksomheder skal opstille måltal for både bestyrelser og topledelser.
Det står her på side 4, så jeg ved ikke sådan helt, hvor det er, Venstre står i forhold til det her.
For ministeren er jo Venstrekvinde ligesom ordføreren selv.
Så jeg synes, det er svært at finde ud af, hvor I lige præcis står.
Men det glæder mig da, hvis det er det, ordføreren siger.
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Vi synes, det er væsentligt, at vi i en god dialog med sundhedsvidenskaben diskuterer, hvad der er op og hvad der er ned i det her, og at vi får viden på bordet.
Men jeg vil sige, at når vi nu taler om abort, synes jeg, det er helt afgørende, at vi fra dansk side også er meget, meget klare i mælet i forhold til de bevægelser, som vi kan se i udlandet, og som bekymrer mig rigtig meget, også i europæiske lande, hvor man ser indskrænkninger.
Altså, her taler vi om en udvidelse af borgerrettighederne, men vi ser altså indskrænkninger af abortrettigheder, også i europæiske lande.
Og der skal vi være fuldstændig klare i mælet fra dansk side, i forhold til at det synes vi ikke er en god idé.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det, og tak for den imødekommelse.
Det synes jeg lyder fornuftigt, altså at man gerne vil se på det åbent og fordomsfrit.
I forhold til den sundhedsfaglige vejledning er der jo både gynækologer og obstetrikere, der netop har talt for, at vi hæver grænsen for, hvornår kvinden selv kan beslutte sig for en abort, altså fra de eksisterende 12 uger til måske 18 eller 20 uger.
Sex & Samfund har været ude at foreslå 18 uger.
Så det er bare for at høre, om det skal forstås sådan, at Socialdemokraterne er åbne over for at se på en ændring af den grænse.
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Først og fremmest er det helt afgørende at anerkende, hvad retten til abort har gjort for kvinderettigheder i det hele taget.
Der er jo sket en fuldstændig ændring af kvinders liv i forhold til kvinders frygt og kvinders selvstændighed, hvis man sammenligner med tidligere, før aborten blev fri i Danmark.
Vi anser den diskussion, der foregår lige nu, som funderet i sundhedsvidenskaben, og derfor er det helt afgørende, at vi lytter godt og grundigt og får de anbefalinger, der skal til, fra sundhedsvæsenet.
Jeg er med på, at abortrådet er noget lidt andet, og den drøftelse tager vi meget gerne i forhold til de sager, der ligger.
Jeg har selv været inde i nogle af dem og kigget på dem, og der kan sagtens være ændringer, vi kunne lave der, i forhold til den struktur, der er bygget op omkring det.
Men det må være sundhedsfaglige anbefalinger, der ligger til grund for en eventuel ændring.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Nu nævnte min kollega fra SF spørgsmålet om uligeløn, som jo er et af de helt centrale spørgsmål.
Så jeg vil godt tage fat et andet sted, som jeg også synes er helt centralt i forhold til ligestillingsdebatten, nemlig spørgsmålet om abort, hvor det jo i år er 50-året for indførelsen af den fri abort.
Og der vil jeg godt høre ordføreren om, hvad Socialdemokratiets holdning er til, om vi ikke skulle få set på abortrettighederne igen.
Altså, nu har de stået uændret i 50 år.
Vi har set eksempler på, at det ofte er økonomi, der er afgørende, altså at hvis der er en tilstrækkelig god økonomi, får man et afslag på en abort, også efter 12. uge, og det samme gør sig gældende for unge mellem 15 og 17 år, som jo heller ikke selv kan træffe en beslutning, men som skal forbi forældre.
Hvad er den socialdemokratiske holdning i forhold til de spørgsmål, altså om vi skal udvide retten til den fri abort og retten til at bestemme over egen krop?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Jamen først og fremmest er jeg fuldstændig enig i, at anerkendelse af arbejdet er helt essentielt.
Og der skal vi jo tilbage i vores kultur, hvor kvinder kom på arbejdsmarkedet som sådan en biindtægt til mændenes indkomst, og der blev der grundlagt nogle strukturer, som trækker spor ind i nutiden, og som giver den her skævvridning, når vi taler om lønninger.
Fra Socialdemokratiets side ser vi meget frem til, at den komité, som vi satte i værk under den tidligere regering, er færdig med deres arbejde, og på baggrund af deres anbefalinger kommer vi til at tage de næste skridt.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Det er selvfølgelig vigtigt at adressere problemet, men jeg tror nu, at de kvinder derude, der tjener mindre end mænd, bare fordi de er kvinder, mest af alt gerne vil have en pose penge, sådan at vi kan få løftet de klassisk kvindedominerede fag.
I regeringsgrundlaget ser det ud til, at de penge, man eventuelt vil bruge på det her område, skal findes inden for f.eks. sundhedsvæsenet selv.
Hvordan ser ordføreren på, at det måske faktisk kan give besparelser i sundhedsvæsenet?
Er det ikke smartere at gå ud og finde nogle andre penge at bruge på det her område end at skulle fodre hunden med sin egen hale?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Først og fremmest er det jo et eksempel på, at det er vigtigt at anerkende det, der er problemerne.
Og jeg hører i den offentlige debat, at der stadig væk også er dele af det politiske spektrum, som nægter at anerkende, at vi har lønforskelle, og som forsøger at bortforklare de her lønforskelle, som i min optik ene og alene kan forklares ved, at kvinder er kvinder og mænd er mænd og der deri ligger en strukturel forskel.
Så anerkendelsen er det vigtigste.
Og nummer to er at få kigget på det, som Lønstrukturkomitéen er i gang med at se på lige nu, nemlig hvordan vi så kan løse de her udfordringer.
Det er ikke let, det bliver ikke let, og det bliver heller ikke billigt, men det ændrer jo ikke på, at vi skal adressere problemet.
Og derfor ser jeg også frem til at få nogle bud på, hvordan vi kan gøre det.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg kan berolige ordføreren med, at der jo heldigvis er rigtig mange i det her land, der godt ved, at vi ikke er i mål med ligestillingen.
Hvis ordføreren spørger mig, er den største udfordring med ligestilling i Danmark, at vi stadig ikke har ligeløn.
Og Socialdemokratiet meldte jo ud før valget, at man nu endelig ville tage et opgør med løngabet i Danmark og med, at de klassisk kvindedominerede fag bliver lønnet mindre end de klassisk mandedominerede fag, og måske endda afskaffe tjenestemandsreformen.
Hvor står Socialdemokratiet i dag på den sag?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Så sent som i dag har jeg et indlæg i Avisen Danmark, der netop handler om, hvordan vi har pligt til at sikre kvinder, der lever under social kontrol og med æresrelateret vold, at de også får frihed.
24-årsreglen er et vigtigt element, og jeg gør det netop klart, at det ikke må stoppe der, men at vi har en pligt til at fortsætte kampen for de her kvinder, som vi nu kan se har fået mere frihed som følge af 24-årsreglen.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Jeg ville måske have sagt sådan noget som æresdrab, social kontrol, tvangsægteskaber eller genopdragelsesrejser.
Men det kan være, at vi er lidt forskellige, når det kommer til det.
Hvordan har ordføreren det egentlig med, at det ikke er noget, der sådan er specielt meget fokus på her i forhold til handling?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
I mine øjne er den største ligestillingsudfordring i Danmark, at vi ikke har forstået, at vi har ligestillingsproblemer.
Og hvis vi ikke anerkender, at vi altså sakker bagud, og at lande, som vi normalt har anset os som værende langt foran, rykker på ligestillingen, og at de erkender, at man bliver nødt til at følge med, også politisk og med ændrede strukturer, så giver vi ikke mennesker det fulde potentiale for at leve som frie og lige mennesker, og det er et problem.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Tak for talen.
Jeg vil også prøve at lade være med at gå ind i for meget symbolpolitik, så jeg vil ikke starte med at nævne alt det der med kunst på væggene herinde på Christiansborg og sådan noget.
Men jeg vil bare gerne starte med et helt klart spørgsmål.
Nu er jeg oprindelig journalist, og jeg ved, at man skal stille meget korte spørgsmål for at få ordentlige svar.
Hvad er den største ligestillingsudfordring i dag i ordførerens øjne?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for talen.
Vi ser ikke altid ens på området, men jeg kan være meget enig i meget af det, du sagde, især at ens køn ikke skal begrænse ens frihed til at kunne leve det liv, man gerne vil.
Jeg vil gerne spørge helt konkret, hvordan ordføreren mener man bedst kan måle ligestilling.
Men hvordan måler man, at mennesker lever det liv, de gerne vil, uanset hvilket køn de har?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Det kan man ikke måle på ét parameter.
Det bliver man nødt til at se forskelligt på, ligesom mennesker er forskellige.
For nogle faggrupper kan det handle om, at det er løn, der er den største udfordring og bliver oplevet som den største barriere; for andre er det muligheden for at avancere karrieremæssigt.
For andre grupper igen er det, at ens kønsidentitet kan komme til udtryk, og for andre grupper igen er det, at man kan leve uden at skulle udsættes for vold eksempelvis.
Man bliver nødt til at kigge forskelligt på det, fordi mennesker er forskellige og lever forskellige liv.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Nej, Venstre ønsker ikke kvoter for kvinder, heller ikke i bestyrelser, og jeg mener også, at måltal er væsentlig anderledes end kvoter, og det er sådan set stadig vores holdning.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Tusind tak for talen.
Det, ordførerne nævnte i starten med bilerne, kan jeg godt skrive under på.
Jeg kan huske, da jeg skulle ud og køre i min første bil, som var en Volvo stationcar, og jeg kunne næsten ikke engang nå pedalerne med mine 150 cm – så gerne lidt kortere vej ned til pedalerne, det ville være fint.
Men jeg vil egentlig gerne høre om noget, for jeg kunne se inde på Venstres hjemmeside, at der sådan ret sort på hvidt står, at kønskvotering på arbejdsmarkedet og i uddannelsessystemet ikke er den rette vej at gå, og at man skal vurderes ud fra faglige kompetencer og ikke køn.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvor Venstre lige nu står i forhold til hele det her med kønskvoter i bestyrelser og ledelser.
Der er et EU-direktiv, der er blevet vedtaget her.
Jeg tror, det var i slutningen af året.
Så hvor står Venstre på det?
Altså, vil man gerne have kønskvoter og måltal?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Det er egentlig lidt besynderligt med ligestillingsdebatten, for det er nok et af de mest veldokumenterede områder overhovedet, jeg har arbejdet med her i Folketinget efter 12 år herinde.
Alligevel skal man igen og igen argumentere for, at der er forskelle, selv om der ligger virkelig solid dokumentation for det.
Så jeg vil anbefale at kigge i en af de mange glimrende undersøgelser, der er lavet.
Der er også glimrende analyser af, hvorfor det forholder sig sådan, at der er kønsmæssige lønforskelle, og så synes jeg, at Folketingets opgave er at gøre noget ved det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg har nemlig også læst om de der er uforklarlige 7 pct., men jeg mangler også bare en masse præmisser, der er med i de undersøgelser, der fører frem til de 7 pct.
For er alle valg, som kvinder tager i forhold til f.eks. familierelationer osv., nogle, der bliver målt med?
Jeg er fuldstændig med på det, såfremt ordføreren kan fremlægge det her med alle de her parametre, for det er jo det, der tæller.
Vi ved, at alle de her parametre og personlige valg tæller med.
Kan det føre frem til en undersøgelse, der kan vise sådan en nordjyde som mig, som er mand og gerne vil ligestilling, det?
Jeg vil gerne have alle parametrene med.
Så kan ordføreren fortælle mig, hvor jeg finder en, der også tager højde for valg som at få børn og gå hjemme og også have et ønske om at gå hjemme?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Der er 7 pct. lønforskel inden for samme jobfunktioner i en række jobs.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg vil godt anerkende – jeg er fuldstændig klar over det – at ordføreren går ind for ligestilling, fuldstændig.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det med lønnen, for der hørte jeg lige pludselig ordføreren snakke meget om, at det var det, at man var mand eller kvinde, der gjorde, at man fik en vis løn.
Så går jeg ud fra, at det er inden for samme fag.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er nogle fag, hvor lønnen tidligere er blevet nedsat, og hvor vi måske har et efterslæb, og der bliver vi så som Folketing nødt til at sige: Værdsætter vi de fag nok?
Men kan ministeren – undskyld, det er gammel vane – kan ordføreren fortælle mig, om det er sådan, at vi har eksempler på, at en sygeplejerske, der er kvinde, og en sygeplejerske, der er mand, og som laver det samme og har samme anciennitet, så får forskellig løn alligevel?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Spørgsmålet må adresseres til ministeren, som varetager politikken.
Men Socialdemokratiets holdning er, at det er væsentligt at kigge på uddannelsesvalg.
Der er jo i hvert fald ret solid forskning om, at det allerede i grundskolen begynder at bane vejen ind i det videre uddannelsessystem.
Og det er jo ret interessant at have viden om, for – igen – hvis vi skal lave forandringer, handler det om at få fat i strukturerne.