runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Det vil jeg bare kvittere for, og jeg vil sige, at det i hvert fald giver mig lidt mere ro i maven.
Det ændrer jo ikke ved, at den her, og der mangler et godt dansk ord for det, bias eller profilering så stadig væk kan forekomme i udvalget.
Men det er jo sådan, systemet er, og af respekt for grundloven kan vi ikke ændre på det, for så skulle vi ændre på grundloven.
Sådan er det.
Det beroliger mig faktisk at høre det, ministeren siger.
For det gør jo så, at hvis der i sidste ende opstår en eller anden form for bias eller skævvridning, så man ser med større alvor på en type ekstremister end nogle andre, så er det jo folkestyrets og Folketingets ansvar.
Det er ikke nogle embedsmænd, den dybe stat, eller hvad man kunne finde på at kalde det, der sidder med det; så er det os herinde.
Jeg er imod den form for diskrimination, men jeg er glad for, at det så vil være os, der skal sidde med det, og ikke staten eller et embedsværk.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-07:
Det kunne også være en måde, man kunne forestille sig at det blev gjort på, og sådan må det altså ikke gøres.
Det skal dække bredt.
Der må heller ikke foregå en omfattende redigering af det materiale.
Så hvis man forestiller sig, at man indhenter al den information, der er om udsagn på sociale medier, så må man godt oversende det, men vi må ikke lave et skøn over, om vi samlet set betragter det som udemokratisk, ekstremt, eller hvad man kan forestille sig.
Det er kun folketingsudvalget, som må lave den vurdering og redigering af det samlede materiale.
Vi kan i princippet godt indhente det, men alt, hvad Indfødsretskontoret foretager sig, skal være binært: Enten lever man op til noget, eller også lever man ikke op til noget.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Alt det her med skøn osv. er jo lidt svært, hvilket jeg fuldstændig forstår.
Jeg forstår også de argumenter, som ministeren har fremført i svaret til Liberal Alliances forslag.
Det, jeg spørger om nu, er mere undersøgende og ikke spor polemisk.
Jeg stiller det egentlig i forlængelse af hr. Anders Kronborgs bemærkninger til mig.
Vil man kunne arbejde hen imod en model, som så er objektiv i den forstand, at hvis man skal screene, screener man alle, og at det ikke er sådan, at der bliver foretaget en eller anden form for etnisk profilering, sådan at alle, der hedder Mohammad og Ali, bliver fanget i et eller andet filter, hvorimod Miles og James ikke gør?
Jeg tænker, at der vel også er et eller andet signal til ansøgerne om, at der altså er en grundlæggende ligebehandling.
Det er klart, at hvis der er ekstremister, skal de fanges i det der net, som man måske påtænker at lave, men det er så, uanset om man kommer fra det ene ekstremistiske spektrum eller det andet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-07:
Jeg mener ikke, at der i Indfødsretsudvalgets afvisning er noget problem, og i debatten her er det, der handler om grundloven, jo også lidt blevet misforstået, som jeg opfatter det, altså at man mener, at det handler om grundlovens paragraffer om religionsfrihed eller andre ting.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er det simple forhold, at det kun er lovgiverne, som må foretage et skøn omkring indfødsret; det må ikke delegeres til andre.
Det må heller ikke delegeres til Udlændinge- og Integrationsministeriet eller til andre instanser, man kunne forestille sig.
Man må ikke foretage et skøn, hvis ikke man selv er Folketinget.
Det er det, der er essensen af det, og det er det, som jeg forsøger at navigere efter.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Tak for det.
Så har jeg et andet spørgsmål i forhold til noget, som ministeren udtalte i forbindelse med Liberal Alliances forslag, der bl.a. handler om det her med, at det selvfølgelig skal kunne gøres inden for grundlovens rammer, og det er vi jo på ingen måde uenige i i Liberal Alliance.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-07:
Der ligger en præmis neden under spørgsmålet, som er, at hvis man ikke vil gøre det, som Liberal Alliance vil, så anerkender man ikke, at der er et problem.
Men det mener jeg er to forskellige ting.
Jeg mener, vi i den måde, vi har indrettet vores indfødsretsaftale på, i høj grad tager initiativer, og det er jo bl.a. med Liberal Alliances støtte, at man har gjort det, også i tiden før den nuværende aftalekreds, ved eksempelvis at sige, at man har spørgsmål om danske værdier i indfødsretsprøven, og at der er en række ting, man skal igennem, også en grundlovsceremoni, som jeg selv har deltaget i i flere kommuner, og som jeg synes er en god, højtidelig måde at markere, at folk får statsborgerskab, på.
Så jeg synes, vi allerede har en del ting, der i virkeligheden markerer det.
Nu er der så kommet et forslag fra Liberal Alliance, som vi er ved at gennemgå juridisk for at se, hvad der kan lade sig gøre her.
Og så håber jeg, at vi kan finde en god måde at håndtere det på.
For jeg synes, at Liberal Alliance har været en rigtig god partner i vores aftaler og går til sagerne meget grundigt og velforberedt.
Det er jeg glad for.
Som jeg sagde i mit indledende svar, er der ikke nogen ud af de 88, som er statsløse, der har fået statsborgerskab gennem statsløsekonventionen.
Nu sidder hr. Mikkel Bjørn og ryster på hovedet, men det er vel fair nok, at vi diskuterer det lovforslag, der er her, hvis man gerne vil diskutere, hvad for nogle fejl og mangler der er.
Og der siger jeg bare, at det jo ikke er relevant, hvis der ikke er nogen, der har fået det på den måde.
Hvis det viser sig, at der tidligere er nogen, der har fået det, så vil jeg meget gerne prøve at se, om vi kan gøre det på en anden måde og sikre os, at det, som bliver nævnt fra talerstolen, selvfølgelig ikke kommer til at ske.
For jeg er jo fuldstændig enig med hr. Mikkel Bjørn i, at sådan må det selvfølgelig ikke være, altså at man kan fifle sig til en lettere sagsbehandling, når man søger statsborgerskab i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Det er Dansk Folkeparti selv, og det har vi gjort, fordi vi selvfølgelig er optaget af, at der ikke er mennesker, som ovenikøbet ikke er statsløse, der får tildelt statsborgerskab via statsløsekonventionen uden at skulle leve op til danskkravet og uden at skulle leve op til krav om ikke at have begået kriminalitet osv. osv.
Mener ministeren virkelig, det er en holdbar situation, eller er det noget, han vil tage ansvar for at få rettet op på, så der ikke er mennesker, der får statsborgerskab uberettiget?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-07:
Først vil jeg sige, at der ikke er nogen på det her lovforslag, som får statsborgerskab efter statsløsekonventionen.
Det er rigtigt nok, at der er 88 statsløse på lovforslaget, men langt de fleste af dem får det gennem børnekonventionen.
Det, som hr. Mikkel Bjørn har rejst tidligere på talerstolen, er vi sådan set meget villige til at prøve at undersøge, altså om det er en generel problemstilling, som vi har, eller om det er enkelteksempler.
Samtidig vil jeg sige, at man nu flotter sig lidt med nogle undersøgelser, som jeg jo godt ved – fordi jeg også af og til får henvendelser – kommer fra en enkeltperson, en borger, som sidder og gennemgår lovforslagene, og så tager man det på sig, som om det er ens egen undersøgelse.
Der synes jeg jo rettelig, at man skal ære den, som æres bør.
Det er jo en vis hr. Peter Jensen, som alle, der sidder i Indfødsretsudvalget, har noget at gøre med
, tror jeg, og bliver kontaktet af løbende.
Han er både fadder til mange af de ting, som Dansk Folkeparti tager på sig, og også mange af de forslag, som Det Konservative Folkeparti har stillet om ændringer i indfødsretsaftalen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Tak for det.
Ministeren bliver ved med at sige, at der er godt styr på det.
Men det viser sig jo bare igen og igen, at det er der overhovedet ikke.
For to lovforslag siden opdagede vi en voldsmand, som burde have været udelukket, og som ministeren så måtte pille af efterfølgende.
Den fejl er stadig ikke fikset, hvilket betyder, at vi ikke ved, hvor mange dømte kriminelle der er på lovforslag om indfødsret.
Vi har fra talerstolen i dag nævnt nummer 1.345, som heller ikke lever op til vandelskravet.
Ministeriet undersøger jo tilsyneladende ikke de her sager til bunds.
Vi har i dag fra talerstolen også afdækket den såkaldt omvendte statsløsesag, hvor ministeriet simpelt hen giver statsborgerskab på et sølvfad til folk, der påstår at være statsløse uden nødvendigvis at være det.
Mener ministeren virkelig, at det er udtryk for, at der er fuldt og helt styr på området?
Det mener vi ikke i Dansk Folkeparti.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-07:
Nu kender jeg ikke datoen for det, men det er selvfølgelig klart, at der tidligere har været en mere lempelig praksis, hvor man har givet flere statsborgerskaber, også til kriminelle.
Jeg ved ikke, om man tidligere også har tjekket det for de bipersoner, som er mellem 15 og 18 år, og som der jo er tale om her.
Men det lyder i hvert fald som noget, der ligger et stykke tilbage i tiden.
Men hvis man bliver dømt for en voldtægt, skal det selvfølgelig indgå i den behandling, der er, også hvis man søger som biperson.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-11-07:
Så ved jeg ikke, hvad ministeren synes om det her eksempel, der har været med den her historie om en mand, som fik statsborgerskab som biperson som 16-årig, men allerede var sigtet for voldtægter som 10-årig og som 14-årig, og senere hen blev han dømt for drab på tre ældre beboere i et boligkompleks.
Altså, sådan en mand skal jo ikke have dansk statsborgerskab, og det kunne man måske allerede have fanget, hvis man ligesom havde det her værn mod, at personer, der allerede har startet en kriminel løbebane, ikke bare automatisk tildeles indfødsret som biperson til deres forældre, men at de sager skal op i Indfødsretsudvalget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-07:
Tak for det.
Ordføreren kalder det en borgerrettighed i stedet for, men det er da ikke en borgerrettighed, at man skal kunne få et dansk pas.
Jeg er uforstående over for, at ordføreren har den holdning, at det er en rettighed, man skal have, hvis man slet ikke passer ind i landet, og hvis man har en helt anden holdning til, hvordan landet skal styres.
Jeg forstår det ikke.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Jeg synes jo, at de holdninger, som hr. Kristian Bøgsted fremfører, er nogle, jeg ellers bedst kender fra det forrige århundrede.
Da vi fik grundloven i 1849, var der jo en række undtagelser, i forhold til hvem der kunne få stemmeret, og det var bl.a. forbrydere, fremmede, fallenter, folkehold og så i øvrigt også fruentimmere.
Siden dengang har vi jo gradvist udvidet de demokratiske rettigheder, så folk, der har begået forbrydelser, stadig væk har haft muligheden for at kunne stemme til et folketingsvalg.
Det er ikke nogen menneskeret at få stemmeret, men det er en borgerret at kunne deltage i de demokratiske handlinger i det land, hvor man bor og har permanent ophold.
Jeg synes jo egentlig, at hr. Kristian Bøgsted selv illustrerer dilemmaet, når han fremfører det her synspunkt, fordi for mig og for Enhedslisten har det været fuldstændig klart, at vi tager skarpt afstand fra de handlinger, der fandt sted den 7. oktober.
Vi vil til enhver tid forsvare menneskerettigheder og de fundamentale borgerrettigheder i samfundet, og derfor tager vi afstand fra det, der foregik den 7. oktober.
Det er vi heldigvis mange der gør.
Jeg savner lidt, at man har den samme tilgang i forhold til de krigsforbrydelser og overtrædelser af folkeretten, som Israel begår.
Der synes jeg, det ville klæde Folketinget og i øvrigt også hr. Kristian Bøgsted, at man i samme omfang forsvarede den internationale retsorden, de grundlæggende menneskerettigheder og de grundlæggende borgerrettigheder.
Det er jo det, der viser, at det, der bliver farligt, er, hvis hr. Kristian Bøgsted skal afgøre, hvem der har de rigtige holdninger, så vedkommende må få lov til at gå ned og sætte et kryds på stemmesedlen, for så bevæger vi os ud i noget, som ikke længere kan kaldes et demokrati.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-07:
Og tak for talen.
Jeg er glad for at høre, at ordføreren tager dybt afstand fra det angreb, der skete.
Når der bliver nævnt noget om det, er det jo måske, fordi man kan se, at det i hvert fald ikke er alle i ordførerens parti, der tager afstand fra det, men det skal Enhedslisten og ordføreren selvfølgelig selv have lov at rode med.
Det må de da også gerne gøre, men så er det måske bare ikke i det her land, de skal deltage i demokratiet, da vi har nogle andre holdninger til, hvad et frit demokrati er.
Mener ordføreren virkelig, at det er en menneskerettighed at få dansk statsborgerskab, hvis man har så yderligtgående holdninger og f.eks. ønsker at udslette en hel stat?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Så synes jeg ikke, at ordføreren helt udtaler sig i overensstemmelse med det, der står i Liberal Alliances forslag, for det er jo netop et spørgsmål om den adfærd, man har på sociale medier, altså hvad man gør i tale og i skrift, og at hvis man dér giver udtryk for antidemokratiske holdninger, så skulle det have en konsekvens.
Hvis man foretager handlinger, som er ulovlige, så vil man efter domstolene blive straffet i dag.
Det er jo ikke det, Liberal Alliance foreslår.
Det handler jo om antidemokratisk adfærd, bl.a. igennem hvordan man har udtrykt sig på sociale medier og i offentligheden.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Men vores forslag går jo netop ikke ud på, hvad folk tænker eller mener.
Det handler om den adfærd, de udviser.
Det handler om nogle, der har en antidemokratisk adfærd.
Er Enhedslisten villig til at frasortere dem fra at få dansk indfødsret?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Nu ved jeg først og fremmest ikke, hvorfor ordføreren antyder, at jeg ikke skulle have læst Liberal Alliances forslag.
Det har jeg naturligvis.
Men jeg har også læst avisen, og jeg går ud fra, at der burde være en vis sammenhæng mellem det, Liberal Alliance foreslår, og det, Liberal Alliances formand selv udtaler til avisen.
Og det er der efter min opfattelse.
Jeg mener, at Liberal Alliances formand har ret, når han siger, at der her er tale om sindelagskontrol.
Og det er jo der, hvor kæden efter min opfattelse hopper af for Liberal Alliance, for man kæder grundlæggende demokratiske rettigheder sammen med, hvordan folk tænker.
Jeg hylder princippet om, at tanken skal være fri, at vi skal have ytringsfrihed i det her land, og at frihed grundlæggende er friheden for de anderledestænkende.
Folk må godt have holdninger, jeg er dybt uenig i, og holdninger, jeg finder frastødende.
Men det vil ikke betyde, at jeg vil fratage dem stemmeretten.
Altså, når der har været kandidater til europaparlamentsvalget, som har talt for, at kvinder ikke er lige så dygtige til tankesport som mænd, er det et udsagn, jeg er dybt uenig i, men det vil ikke betyde, at jeg ikke synes, at vedkommende skulle have retten til at stille op til et europaparlamentsvalg eller skulle fratages stemmeretten.
Nu er det jo sådan, at når vi lever i en retsstat, bliver man straffet efter dom, hvis man har begået noget kriminelt.
Når den straf så er udstået, skal man også have muligheden for at kunne sige, at så er tavlen visket ren.
Jeg har ikke nogen problemer med, som det var tidligere, at man accepterer en vis form for karensperiode i forbindelse med meget alvorlig kriminalitet.
Men at have regler, som man har i dag, hvor man permanent udelukker folk fra at kunne opnå statsborgerskab, uanset hvilken type af forbrydelse man har begået, mener jeg er fuldstændig urimeligt og også udemokratisk.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Så er vi jo et skridt tættere på.
Nu vil Enhedslisten godt være med til at stille krav til i hvert fald dansk.
Hvis nu man er dømt eksempelvis for voldtægt af en 14-årig pige, skal man så have ret til dansk statsborgerskab, hvis man bor permanent i Danmark, hvis det står til Enhedslisten?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Jeg synes, det er helt rimeligt, at man stiller nogle krav om, at man har kendskab til, hvad det er for et samfund, man bliver en del af.
Man kunne f.eks. gennemgå et kursus i den danske samfundsmodel og om de rettigheder og pligter og frihedsrettigheder, vi har.
Jeg synes også, det er rimeligt, at man kan begå sig på dansk.
Så er det klart, at der stadig væk vil være mulighed for, at man kunne få en dispensation, for det er jo det, vi ser i mange handicapsager.
Det er borgere, som er fuldgyldige medlemmer af det danske samfund, men som på grund af en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse ikke har muligheden for at tilegne sig sproget.
De skal naturligvis ikke diskrimineres på grund af deres handicap, hvilket også ville være i modstrid med handicapkonventionen.
Derfor skal de borgere naturligvis også have adgang til at kunne få statsborgerskab.
Men ellers er det afgørende, at man kan deltage i det demokratiske samfundsliv, og der er det klart, at sprog også er en væsentlig forudsætning.
Så jeg har sådan set ikke nogen problemer med, at man også skal kunne begå sig på det danske sprog.
Så kan man diskutere, om niveauet skal ligge så højt, som det gør i dag.
Det skal det absolut ikke efter min opfattelse.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på at vide, om Enhedslisten mener, at man har ret til dansk statsborgerskab, hvis man bor i Danmark, men ikke taler et eneste ord dansk.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Jeg vil bare gerne gøre det fuldstændig klart, at Enhedslisten lige siden den 7. oktober har taget meget klart afstand fra det bestialske terrorangreb, der blev udført af en række palæstinensiske organisationer.
Det hører ingen steder hjemme.
Det er holdninger, som er dybt reaktionære, og som vi på ingen måder kan bakke op om.
Derfor synes jeg også, at det er en uordentlig måde at debattere på her i Folketingssalen, når vi så tydeligt har taget afstand fra de holdninger, at ordføreren begynder at fremture med, at det er holdninger, som vi accepterer eller på nogen som helst måde står inde for.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-07:
Ja, det ville være Folketingets Indfødsretsudvalg, der skulle vurdere det.
Man kan også sige, at rammen om det, der foregår i Indfødsretsudvalget, altså den aftale, som der er mellem en række partier, jo i forvejen også kun er en procedure for, hvordan udvalget i sidste ende arbejder med især dispensationerne, og hvordan vi i sidste ende vedtager det herinde.
Alt, hvad der foregår hos de embedsmænd, som er ansat i mit ministerium, handler om ting, som er binære, altså om man lever op til noget eller ikke gør.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Tak for det.
Tak til ordføreren for at nævne Liberal Alliances forslag i talen.
Jeg skal måske starte med at påpege, at det kunne være, at ordføreren rent faktisk skulle læse Liberal Alliances forslag frem for kun at læse overskriften i avisen.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren ind til, om ordføreren ligesom kan gå med til, at man ser på, om man kan frasortere personer, der har udvist en eller anden form for antidemokratisk adfærd, eksempelvis har hyldet terror på de sociale medier, i forhold til at få dansk indfødsret.
Ville Enhedslisten være positiv over for at kigge på, om man kunne frasortere sådanne personer i forhold til at få dansk indfødsret?
Serdal Benli (SF), 2024-11-07:
Men betyder det så også, at man ikke er dansk, hvis nu man ikke kan melde ind på nogle af de ting, som ordføreren definerer som værende en del af danskheden?
Jeg har jo f.eks. rødder i den Anatolske Højslette, som ligger et sted mellem Sortehavet og Middelhavet, og jeg kan ikke helt få den historik med.
På samme måde er der også andre historiske begivenheder, som jeg med mine rødder ikke har været en del af.
Betyder det så, at jeg ikke hører til den kategori?
For mig at se handler danskheden om frisind, for det er det fundament, som det her samfund baserer sig på, og om nogle demokratiske værdier som ytringsfrihed osv.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Tak for det.
Jeg er jo selv formand for et folketingsudvalg, nemlig Folketingets Udlændinge- og Integrationsudvalg, hvor ordføreren er næstformand.
Vi har ønsket besøg på Roskilde Universitet i forhold til de forfærdelige beskrivelser, der er, af, hvordan jøder bliver behandlet og føler sig utrygge.
Vi skal besøge den jødiske synagoge og høre om den stigende antisemitisme, der er i Danmark.
Når ordføreren, som er formand for Folketingets Indfødsretsudvalg, så virkelig åbner op for retorikken med store armbevægelser, kunne jeg godt tænke mig at spørge udvalgsformanden om noget.
Jeg ved jo, hvilke muligheder man har, når man er udvalgsformand for et folketingsudvalg, for at igangsætte aktiviteter og for at igangsætte handlinger.
Udvalget er underlagt grundloven, så vi har jo alle muligheder.
Det tog f.eks. flere måneder at flytte en mødedato i udvalget, fordi vi havde problemer med, om udvalgsformanden kunne deltage i udvalgsmøderne.
Så jeg kunne sådan set godt tænke mig at spørge udvalgsformanden, om vi ikke snart ser nogle initiativer fra udvalgsformanden, når han sidder på den fornemme post.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Tak for et rigtig godt spørgsmål.
Det er noget, jeg synes vi burde have en debat om meget oftere, for ofte bliver det en meget flad debat, når vi taler om danskhed.
Danskhed er en fællesmængde af kultur, værdier, sprog, historiske begivenheder, oplevelser, humor, skikke, vaner, normer og meget andet.
Det er en fællesmængde af alt det.
Det er ikke en tjekliste, hvor man kan sige, at hvis bare du danser tre gange rundt om juletræet hvert år, er du ægte dansk.
Det er en fællesmængde af rigtig mange ting, der er med til at binde det danske folk sammen.
Det er klart, at abonnerer man på værdier, holdninger, normer, skikke, vaner i det daglige, som er fuldstændig i kontrast med det, der kendetegner og har kendetegnet det danske folk hidtil, så er man ikke en del af den fællesmængde, og så er man ikke dansk.
Serdal Benli (SF), 2024-11-07:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren angreb i sin tale venstrefløjen for at ville ødelægge Danmark, og at helvedet var brudt løs med det her lovforslag.
Jeg vil gerne lige gøre opmærksom på, at det lovforslag, der ligger her, sådan set baserer sig på nogle objektive kriterier, som Folketinget har vedtaget, og som i øvrigt også har et grundlag i både de konventioner, men også den forfatning, som vi som samfund jo efterlever og skal efterleve.
Derfor støtter vi også lovforslaget, som det foreligger.
Det har jeg allerede redegjort for.
Ordføreren siger på et tidspunkt, at det også ødelægger danskheden, og jeg bliver nogle gange i tvivl om den definition.
Nu ved jeg ikke, hvad definitionen er, og jeg er nysgerrig på at høre, hvad definitionen på danskhed er for ordføreren.
Jeg bliver jo nogle gange i tvivl om, om jeg så også hører ind under den kategori, for jeg er en af dem, der også har været på et lovforslag på et tidspunkt.
Hører jeg ind under den kategori, som ordføreren vil definere som danskhed?
Jeg tror, at der er ret mange derude, som er nysgerrige på at vide, hvad det er, danskheden består i, når ordføreren snakker om danskhed.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Det er jo klart, at de forslag, som man ønsker vedtaget her i Folketingssalen, skal være i overensstemmelse med grundloven.
Men Dansk Folkeparti var selv ude med et forslag her i sommer, der handlede om, hvordan man kunne gøre det svært at leve en islamisk tilværelse i Danmark.
Det er stadig væk vores ambition i dag.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Svaret kom så alligevel bag på mig, for jeg troede egentlig, at svaret var, at ja, muslimer må godt få et dansk statsborgerskab.
Jeg vidste ikke, vi var nået helt derud, undskyld.
Så vil jeg stille et andet spørgsmål.
Hvis man har ytret, at muslimer skal have frataget deres frihedsrettigheder og muslimer ikke må praktisere deres religion, mener hr. Mikkel Bjørn så, at man er værdig til at blive dansk statsborger, også selv om man på denne måde er på koalitionskurs med selve grundloven og det liberale demokrati?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Vi har jo ingen mulighed for at undersøge, hvad folk går og tror inde i deres hoveder.
Men det er helt afgjort, at lever man en islamisk tilværelse i sit daglige virke i Danmark, så mener Dansk Folkeparti ikke, det er noget, der giver anledning til, at man umiddelbart burde have et dansk statsborgerskab.