runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Husted (S), 2025-03-27:
Først vil jeg gerne takke for den rigtig gode debat om emnet, vi havde i salen, og den store passion, som ordføreren viser, for lige præcis sin hobby.
Men der bliver nævnt konkret, at det vil stige med 36,9 pct., og jeg hører også ordet brandbeskatning.
Der kunne jeg da egentlig godt tænke mig, bare lige for at vi alle sammen er oplyst om det, at høre, hvor stor rabat der gives til ejere af veterankøretøjer, og hvor stor afgiften præcis er, hvis man eksempelvis har en passion for Opel Kadett og ønsker at købe en veteranbil som Opel Kadett.
Hvor stor er den årlige afgift så i det tilfælde for de to ting?
For jeg ved, at ordføreren kender tallene.
Det er derfor, jeg tillader mig at spørge om det.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-03-27:
I dag betaler man for en veteranbil eller ethvert køretøj, der er over 35 år gammelt, 25 pct. af den oprindelige vægtafgift.
Afgiften for en Opel Kadett vil jeg umiddelbart skyde på er 1.500 kr. om året.
De beder om ikke at skulle betale en afgift for at passe og vedligeholde vores kulturarv.
Det er det, der er essensen i det.
Hvorfor er det ikke 0 pct.?
Hvorfor skal de ikke betale 0 pct. i stedet for 25 pct.?
Henrik Frandsen (M), 2025-03-27:
Tak for ordet, formand, og tak til alle partier i Udvalget for Forretningsordenen for det gode samarbejdet, der har været omkring at håndtere det her forslag og nå frem til det forslag, som vi jo i dag forholder os til her.
Det har været en lang, og det har været en grundig proces, men det har også været en proces, hvor jeg føler, at alle har følt sig meget involveret, og der er ikke nogen, der sådan har følt sig utrygge i den proces.
Jeg synes faktisk, det er sådan et godt udtryk for, hvordan vi også kan arbejde sammen i Folketinget, når vi har sådan en fælles opgave i at finde svar på de udfordringer, der har været med, at vi alle sammen har meget, meget svært ved at nå alt det, vi skal, specielt når man er i mindre partier; jeg skal nok være med at sige mere her.
Derfor er det, hvad skal man sige, mundet ud i det forslag, vi debatterer her, hvor vi jo går fra 30 til 20 udvalg og vi beholder antallet af udvalgsmedlemmer i udvalgene.
Det er jeg egentlig meget tryg ved.
Det er så hensigten, at det skal træde i kraft efter næste folketingsvalg.
Og efter næste folketingsvalg er det så op til det nye Folketing, om man synes, det her er den perfekte måde.
Det kan jo altid ændres, men det er i hvert fald det her, vi er nået frem til i Udvalget for Forretningsordenen.
Så tak for det gode samarbejde, og så kan jeg jo også lige takke formanden en gang mere for at have sat sig i spidsen for den her proces.
Jeg synes, det er rigtig godt og det har kørt på skinner.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-03-27:
Angående det demokratisk korrekte i det her kommer det jo i vores model af, at når man stemmer i udvalgene, stemmer hvert medlem af udvalget med det antal mandater, som man har i Folketingssalen, så det er demokratisk repræsentativt for sammensætningen af Folketinget.
Det kommer også, ved at man kan have et uendeligt antal medlemmer fra partierne, der deltager i udvalgenes møder, samråd og tekniske briefinger.
Hvad end der foregår, kan man deltage, hvis man er interesseret, og det vil jo betyde, at på møderne vil de store partier formentlig have flere, der deltager, end de små partier.
Men når der altså skal stemmes – der, hvor demokratiet foregår ved afstemning – stemmer man demokratisk med det antal mandater, man repræsenterer i Folketingssalen.
Leif Lahn Jensen (S), 2025-03-27:
Jeg anerkender, at hr. Ole Birk Olesen har fremført de meninger, han har haft i udvalget, og også er gået med på det her.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Jeg vil bare lige sige i forhold til den model med, at vi alle sammen kun har et medlem siddende, at det synes jeg ikke er demokratisk korrekt.
Det synes jeg er demokratisk korrekt.
Det er jo derfor, vi har sagt nej til det, og det mener vi er det rigtige.
For så kan alle partier have en siddende.
Men vi anerkender, at Liberal Alliance er gået med – tak for det – og anerkender også, at man har fremført de synspunkter.
Vi er så bare ikke enige, og der ville jeg bare gerne have lov til at forklare hvorfor.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-03-27:
Vi har i Folketinget konstateret, at fremmødet i Folketingets udvalg ikke altid har været stort nok, og det synes vi er særlig pinligt, når udvalgene har gæster, som får foretræde, for så har vi et udvalg med rigtig mange medlemmer, hvor der måske kun er fem udvalgsmedlemmer til stede.
Det synes vi ser lidt pinligt ud, så i stedet for at brede smørret ud over mange udvalg ønsker vi derfor at koncentrere det om færre udvalg, så der kan være en større tilstedeværelse i udvalgsarbejdet.
Vi har i Liberal Alliance undervejs i den her proces sagt, at vi synes, at den ideelle model er, at hvert parti har et udvalgsmedlem, nemlig ordføreren for området, og når der så er afstemninger i udvalgene, stemmer det medlem med det antal mandater, som man har i Folketingssalen.
Så ville vi have et medlemskab af udvalgene, som svarede mere til tilstedeværelsen i udvalgene under udvalgsmøderne.
Oven i det skulle så alle interesserede i de løbende sager, som ikke er udvalgsmedlemmer, kunne få lov til at deltage i samråd, tekniske briefinger osv. i udvalget, altså hvis man har en særlig interesse for det, men altså ikke deltage som medlem med stemmeret.
Den model har Folketingets øvrige partier ikke ønsket at forfølge.
I stedet er man gået den her vej, hvor man bevarer antallet af medlemmer i udvalgene, men reducerer antallet af udvalg fra 30 til 20, i håb om at der kommer til at være en større tilstedeværelse.
Det synes vi er lidt bedre end det, vi har i forvejen, og derfor har vi sagt ja til den her aftale.
Hvis vi kunne bestemme selv, ville vi altså have gjort det, som jeg har fremlagt her, men det var der ikke opbakning til.
Så det her bliver det bedst mulige med det Folketing, vi har.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-03-27:
Tak for ordet, formand.
Vi skal her behandle et forslag, hvis formål er at forbedre arbejdsvilkårene for folketingsmedlemmer.
Rent konkret foreslås det at reducere de her 30 udvalg til 20.
Det er der sagt rigtig meget fint om.
Jeg ved ikke, om Folketingets formand kan klare mere ros, men i SF har vi også været meget glade for den proces, der har ledt op til lige nøjagtig det her beslutningsforslag.
Fordele og ulemper er blevet vejet, og jeg synes faktisk, vi er kommet vidt omkring i drøftelsen af forskellige modeller.
Der er behov for færre udvalg.
Vi oplever i dag, at flere af vores udvalgsmøder falder sammen, og det gør, at man som folketingsmedlem har dårlig tid til at forberede sig.
Sammenlignet med andre nordiske parlamenter har vi også et højt antal udvalg.
Så vi mener, at den her model giver mening.
En anden ting, jeg også vil fremhæve, er, at når man kommer i deputation og gerne vil snakke om en vigtig sag med en gruppe udvalgsmedlemmer, er der ofte kun få politikere til stede.
Det er rigtig ærgerligt, og det er jo, fordi man som politiker har nok at se til.
Det er ikke af uvilje, at man ikke tropper op; det er simpelt hen, fordi mange af møderne falder sammen.
Så det her tror vi kan bidrage til noget positivt.
Ud over at reducere antallet af udvalg er det også blev drøftet, om der skulle være færre medlemmer i de enkelte udvalg, og her er jeg rigtig glad for, at man fastholder det nuværende antal, nemlig 29 medlemmer i hvert udvalg.
Jeg mener, at det sikrer et demokratisk hensyn til de mindre partier, som også skal være bredt repræsenteret i vores udvalg.
Så i SF ser vi frem til at følge den her implementering og den nye struktur og siger tak til resten af partierne for et godt samarbejde.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-27:
Jeg vil i lighed med andre her i salen sige tak til Folketingets partier og til Folketingets formand.
Nu må man jo ikke debattere med formanden, men man må godt takke formanden for et godt arbejde i forbindelse med at sætte sig for bordenden, med henblik på at vi får lidt færre udvalg i Folketinget.
Forhåbentlig kan det bidrage til et bedre og mere effektivt folketingsarbejde fremadrettet efter næste valg.
Nu må vi se, hvornår det kommer.
Men uanset hvad, skal vi gå fuldt og helt ind i det her projekt, med henblik på at folketingsarbejdet bliver bedre.
Så kan der selvfølgelig være nogle, der siger: Jamen hvorfor bliver de her to udvalg sammenlagt, og betyder det en mindre prioritering af nogle af de her områder?
Der er det jo så vores opgave at sikre, at det ikke bliver tilfældet.
Og vi skal selvfølgelig evaluere det, når det har kørt i en periode.
Vi vil i hvert fald lægge op til, at man laver et tjek på, om alt fungerer, som det skal, eller om der er ting, der skal justeres.
Det gælder også på det her område, at det kan være en god idé.
Så resterer der selvfølgelig andre ting – og det er man også i gang med at se på nu – i forhold til folketingsarbejdet, eksempelvis samarbejdet med regeringen, hvor vi jo nok er nogle, der synes, at det kan blive bedre.
Jeg tror, at mere eller mindre alle kunne synes, at der også er ting dér, der kan blive bedre, f.eks. at vi får svar til tiden, i stedet for at det går over tiden, som det sker i nogle tilfælde i dag, og at samråd kommer, altså at hvis man beder om et samråd, skal der også være et samråd.
Og der håber jeg på, at regeringens ministre og ikke mindst statsministeren vil sikre, at det bliver bedre.
Der kommer formentlig også et resultat af den del af arbejdet.
Så endnu en gang tak.
Vi går konstruktivt ind i det her.
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-03-27:
Tak for det, formand, og også tak til samtlige partier og Udvalget for Forretningsordenen for, at vi har kunnet enes om det her.
Jeg synes, det er et rigtig godt stykke arbejde, der er lavet.
Det, at vi nu reducerer antallet af udvalg i Folketinget fra 30 til 20, er jeg sikker på vil gøre arbejdet en anelse mere enkelt.
Hvis man kigger lidt ned over udvalgsporteføljen for mange medlemmer, er der jo medlemmer, der har både 7, 8, 9 og 10 udvalg at skulle passe i det daglige; det er ganske meget og ganske omfattende.
Jeg tror, at det her ikke nødvendigvis vil reducere arbejdsbyrden, men at det vil gøre det mere enkelt og simpelt og gøre det nemmere for det enkelte medlem at agere i Folketinget.
Hr. Leif Lahn Jensen var jo meget fint inde på de ting omkring det i forhold til arbejdsmiljø, som der også har været fokus på, og jeg vil også gerne bringe en stor tak til Folketingets formand, for at det her er lykkedes.
Der har været holdt mange møder og mange konferencer, og det har været drøftet ned i mindste detalje.
Nu håber vi så på, og det tror jeg faktisk på, at det her holder.
For det bliver jo det kommende Folketing, der kommer til at tage stilling til, om det her så også skal iværksættes endeligt.
Med den brede enighed, der er i Folketinget, har jeg en klar forhåbning om, det kan jeg i hvert fald sige på mine egne og Venstres vegne, i forhold til at det er vores intention, at det her skal føres ud i livet og blive til virkelighed, både med hensyn til antallet af udvalg og også det, at vi er endt på, at vi fortsat har 29 medlemmer i udvalgene.
I forhold til den debat, der var omkring de små partier i Folketinget, gør det jo også deres mulighed for at blive repræsenteret i udvalgene større med 29 medlemmer i udvalgene.
Først og fremmest tak til Folketinget og til Udvalget for Forretningsordenen, partierne der, og så også en stor tak til Folketingets formand, som har lagt
i, at det her har skullet lykkes
Tak for ordet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-03-27:
Helt generelt har jeg den opfattelse, at når en bil er 25 år gammel, så har staten fået sin del af afgifter, og nu taler vi om biler, der er 35 år gamle.
Der er jo ikke meget, der er mere afgiftsbelagt end en personbil i Danmark.
Men man mener så, at det stadig væk efter 35 år er rimeligt at beskatte ejeren af en veteranbil, som har den som hobby, og som passer på den, og som synes, det er et smukt klenodie, de gerne vil ud og nyde en sommerdag i en sjælden gang imellem.
Det er generelt der, vi står.
Vi opfordrer til, at vi understøtter bevarelse af vores kulturarv og de mennesker, der gør arbejdet for egen regning.
Peter Kofod (DF), 2025-03-27:
Den her samtale og og debat i salen er jo i virkeligheden lidt absurd med Radikale Venstre, der tager ordet for at sige, at man går til strikning, og at det så skal ligestilles med det.
Der er da en verden til forskel på at betale en kanonhøj skat for at rode med gamle biler og synes, det er spændende, og at gå til strikning, hvor der mig bekendt ikke findes nogen særlige afgifter, der rammer folk, der strikker.
Det viser jo bare, hvilken meget stor kløft, må man sige, der er her i Folketinget.
I øvrigt kan jeg sige, at vi jo støtter Danmarksdemokraternes glimrende forslag her.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-03-27:
Jamen det er helt korrekt.
Vi er af den opfattelse, at hædersydelserne, hvor man udbetaler 150.000-180.000 kr. resten af livet til en, der har fået det tildelt, ikke giver nogen mening.
Det kunne være f.eks. Keld Heick.
Vi ser langt, langt hellere, hvis det er en hæder, man vil give folk, at man laver en hall of honour eller et eller andet, hvor folk reelt set kan blive hædret for det, de har gjort.
Jeg har stor respekt for det, Keld Heick gennem hele sit lange liv sammen med fruen har givet os, absolut.
Men for os at se giver det ingen mening.
Jeg er ikke sikker på, at mange af dem, der får den her hædersydelse, overhovedet har brug for de her penge.
Jeg kan nævne flere navne, der nok bare putter dem ind bagest på kontoen og gemmer dem til arv osv.
Samira Nawa (RV), 2025-03-27:
Jeg har også et par hobbyer.
F.eks. går jeg i fitnesscenteret et par gange om ugen, og jeg strikker, men jeg fremsætter ikke beslutningsforslag om, at det skal blive billigere.
Men lad det nu være.
Ordføreren taler om kulturarv og interesserer sig åbenbart for kunst og kultur, men glemmer lidt at oplyse Folketinget om, at den måde, Danmarksdemokraterne finder finansieringen på, jo er ved at finde de 60 mio. kr. ved at afskaffe Statens Kunstfonds hædersydelser og beskære projektstøtten til scenekunst.
Det synes jeg ikke helt hænger sammen med ordførerens passionerede tale for kultur, når man ikke ser på samme måde på kunst.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-03-27:
Tak for ordet.
Vi behandler her et forslag om ændring af loven om akkreditering af de videregående uddannelsesinstitutioner.
Det er et forslag med flere elementer, men særlig et punkt vækker en stor bekymring for os i Liberal Alliance, nemlig nedlæggelsen af Danmarks Akkrediteringsinstitution og etablering af et nyt sekretariat direkte under Uddannelses- og Forskningsministeriet.
Denne ændring mener vi i Liberal Alliance bryder med det vigtige armslængdeprincip – et princip, der netop skal sikre faglig uafhængighed af politisk styring.
Hidtil har Danmarks Akkrediteringsinstitution stået som en uafhængig enhed, der har sikret uvildighed og troværdighed i akkrediteringsprocessen – en proces, der er vigtig, hvis vi skal sikre uddannelser af høj kvalitet i Danmark.
Men med dette nye forslag risikerer vi en markant svækkelse af uenigheden.
Selv om det anføres, at det nye sekretariat skal være fagligt uafhængigt, ændrer det ikke ved, at det organisatorisk vil blive placeret direkte under ministeriets ansvar.
Det rejser et centralt spørgsmål: Kan faglig uafhængighed garanteres, når sekretariatet samtidig er en integreret del af det politiske ministerium?
Vi må og skal sikre, at kvalitetsvurderinger af vores videregående uddannelser ikke bliver underlagt politiske hensyn, men fortsat bygger på en uvildig faglig vurdering.
Vi er i Liberal Alliance enige i intentionen med forslaget om at reducere de administrative opgaver også på akkrediteringsområdet, men vi kan ikke støtte en model, der tydeligt bryder med armslængdeprincippet, og vi kan derfor ikke støtte det her lovforslag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2025-03-27:
I forhold til at det kun er Venstre, der siger, at det, at man sender udviklingsbistand, så folk kan få basale fornødenheder, f.eks. humanitær bistand, skulle stoppe flygtningestrømmen, jamen så er der et hav af undersøgelser, der viser det.
Der er faktisk ikke en undersøgelse, der viser det modsatte, i hvert fald ikke en undersøgelse, jeg har set.
Det her handler jo ene og alene om at gøre det, som også burde være Dansk Folkepartis politik, nemlig at sikre, at flygtningestrømmene ikke etableres.
Trine Bramsen (S), 2025-03-27:
Det er jo den klare vurdering, at det her ligger inden for rammerne af de ting, som vi fra dansk side skal overholde.
Og hvis man skulle følge fru Theresa Scavenius' argumentationskæde til dørs, er det jo det samme, som at spørgeren påstår, at de gode embedsfolk, der er ansat i staten, ikke formår at træffe politisk uafhængige beslutninger.
Og deri må jeg sige, at jeg bare er uenig.
Jeg har et helt andet syn på vores embedsfolk som dybt dedikerede, politisk uafhængige og som nogle, der godt kan skille tingene ad.
Og det må jo så stå for spørgerens egen regning at have det modsatte synspunkt.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Det er jo ikke et svar.
Ordføreren refererer selv til de her internationale institutioner og målinger, som lige præcis går ind og siger: Vi skal have en akkrediteringsinstitution, som skal være uafhængig, og det skal være organisatorisk og individuelt uafhængigt og finansielt uafhængigt.
Så ordføreren kan jo ikke bare have sin egen definition af det.
Trine Bramsen (S), 2025-03-27:
Jeg kan ikke se, at det ændrer på uafhængigheden.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Ordføreren fremhæver smidighed og smartere løsninger.
Men er ordføreren opmærksom på, at det her jo handler om armslængdeprincippet, og at vi får en stærkere politisk styring af vores uddannelser på det her område?
Så hvordan kan ordføreren fra Socialdemokratiet ønske en smartere og smidigere løsning, når det i virkeligheden bare betyder en politisering?
Ønsker ordføreren ikke at værne om armslængdeprincippet og universiteternes uafhængighed?
Trine Bramsen (S), 2025-03-27:
Lovforslaget her handler om at at kunne gøre tingene i den offentlige administration smartere.
Med bedre processer kan vi opnå mere smidige sagsgange, og det er godt for alle.
Med lovforslaget lægger vi derfor op til at nedlægge Danmarks Akkrediteringsinstitution.
Nogle opgaver vil overgå til et sekretariat, der forventes at ligge i Uddannelses- og Forskningsstyrelsen, og andre opgaver vil helt bortfalde.
Regeringens vurdering er, at vi som samfund kan løse akkrediteringsopgaverne på en mere enkel måde, end vi gør det i dag, samtidig med at vi har fokus på, at vi selvfølgelig opfylder de europæiske retningslinjer for kvalitetssikring, så vi som samfund fortsat lever op til vores ansvar i forhold til Bolognaprocessen.
Med ændringerne lægger vi altså op til at gøre det smidigere, og vi lægger også op til, at en institutionsakkreditering fremover skal gælde i 8 år i modsætning til i dag, hvor den gælder i 6 år.
Det er alt sammen godt, og det gør, at man kan bruge færre ressourcer og stadig væk opretholde en høj grad af kvalitet i sagsbehandlingen, og det forslag støtter vi fra Socialdemokratiets side.
Christina Egelund (M), 2025-03-27:
Tak for det, og jeg vil også gerne takke Folketingets partier for en, synes jeg, positiv modtagelse af det her lovforslag.
Man kan jo sige, at det grundlæggende set handler om, at vi har et land, hvor vi gerne vil have, at alle unge, uanset hvad man bakser med af problemer, har en mulighed for at tage en uddannelse.
Det er sådan set det, det handler om, og det gælder også dem, som har en fysisk eller en psykisk funktionsnedsættelse.
Som mange også har været inde på, har vi for lange sagsbehandlingstider for dem, der ansøger om et handicaptillæg til deres su, og det er det, vi vil bestræbe os på at gøre op med det her lovforslag.
Så er det også klart, som flere også har været inde på, at det her med, at man så stiller tydeligere krav til, hvad det er for en dokumentation, man skal indsende med henblik på at få sagsbehandlingstiden til at gå smidigere, selvfølgelig skal gå hånd i hånd med en tydeligere vejledning af, hvad det så er for en dokumentation, man skal indsende.
Så det hænger selvfølgelig sammen, og samlet set skulle det meget gerne være med til at bringe sagsbehandlingstiden ned.
Som flere også har nævnt, er det jo ikke noget, vi har grebet ud af den blå luft, men det er et resultat af et arbejde, hvor vi har bedt bl.a. Danske Handicaporganisationer og Sammenslutningen af Unge Med Handicap om at komme med idéer og forslag til os om, hvad der skal til for at lette lige præcis den her problemstilling, og det her er et af de forslag, som kom ud af det arbejde, og det fører vi nu ud i livet, ligesom vi arbejder videre med alle de andre forslag, som taskforcen er kommet med.
Det er alt sammen rigtig, rigtig godt, for selvfølgelig fortjener man, hvis man er et ungt menneske, som har en funktionsnedsættelse, og man på trods af det har mod på at kaste sig ud i at tage en videregående uddannelse, at vi så skal gøre alt, hvad vi kan, for at det er så smidigt som overhovedet muligt.
Så vil jeg afslutningsvis ikke undlade at nævne, at modtagere af handicaptillæg jo ikke er omfattet af en su-aftale.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-27:
Tak for ordet, formand.
I Alternativet støtter vi lovforslaget og taskforcens anbefalinger.
Vi synes, det giver god mening at stille nogle minimumskrav til dokumentationen.
Det kan gøre det lettere for de studerende at vide, hvad der forventes.
Så er vi også åbne over for brug af digitale værktøjer som f.eks. kunstig intelligens, hvis det kan gøre systemet mere effektivt til gavn for de studerende.
Men det skal selvfølgelig ske med omtanke, datasikkerhed og gennemsigtighed for øje.
Mange studerende oplever, at det er besværligt at søge handicaptillæg, og at reglerne stadig er meget rigide.
Det skal vi tage fat på, især når det handler om muligheden for at kunne tage et studiejob uden at miste handicaptillægget.
Så vil jeg også gerne i lighed med de tidligere ordførere fremhæve, at vi med det her lovforslag tager et lille skridt i den rigtige retning, men at der jo også tidligere i valgperioden har været et flertal her i Folketinget, der har taget et stort skridt tilbage med su-reformen, der skar i su-perioden.
Det rammer i allerhøjeste grad studerende med handicap, der har brug for at kunne tage studiet på nedsat tid.
Så ja, Alternativet stemmer for lovforslaget, men vi stopper ikke her.
Vi skal fortsætte arbejdet for at gøre det langt nemmere og mere fleksibelt at være studerende med handicap i Danmark.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-03-27:
Lovforslaget handler om noget så vigtigt som hjælp til unge mennesker, der kæmper med en varig funktionsnedsættelse, mens de tager en uddannelse.
Desværre er der gået bureaukrati og syltekrukke i sagsbehandlingen; der er over 6 måneders ventetid, for nogle op til 10 måneder.
Det er ikke bare uværdigt; det er danskernes skattekroner, der ikke bliver brugt ordentligt.
Forslaget stiller også klare krav til dokumentationen, og man skal kunne få afslag, hvis man ikke afleverer den nødvendige dokumentation.
Det giver selvfølgelig mening, for hvis man vil have støtte, må man kunne dokumentere, at man har ret til det.
Men vi må ikke ende med et system, hvor vi smækker døren i for folk, der virkelig har behov, bare fordi de ikke lige kan få fat i lægen eller ikke forstår den digitale selvbetjening.
Det er godt, at der følger en vejledning med, men vi ved også, hvordan virkeligheden er.
Vi må ikke have et system, hvor de stærkeste svage får hjælpen, og de svageste svage bliver glemt.
Så er der det andet element, nemlig indførelsen af kunstig intelligens, og det er fremragende, vil jeg sige.
Det er værktøjer, der kan sortere ansøgninger hurtigere og pege på dem, hvor der mangler dokumentation.
Der er stor støtte til dette fra Dansk Folkepartis side; det kan vi gøre langt mere af.
I Danmark hjælper vi dem, der ikke kan klare sig selv, men vi gør det ordentligt, ikke med rundhåndet slendrian, men med fast hånd og varme hjerter.
Det skylder vi både de unge og skatteborgerne.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.