runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-06-02:
Tak for det.
Skatteministeren siger, at den kampagne, som Socialdemokratiet har kørt imod det her forslag, har været forkert og fejlagtig.
Det, vi vel i virkeligheden er blevet klogere på i hele det her forløb – og i virkeligheden også med skatteministerens egen tale i dag – er jo, at det her forslag ikke handler om at skabe arbejdspladser; det handler om ren og skær ideologi.
Og skatteministeren står jo selv på talerstolen og siger, at han har en tro på, ikke en viden om eller forudsætning for for den sags skyld, men en tro på, som noget, man håber på fra de højere magter, at det her vil sørge for, at familieejede virksomheder overlever i fremtiden, og at det skaber arbejdspladser.
Men til Folketinget har skatteministeren jo selv sagt, at der ikke er nogen virksomheder, der er lukket på grund af bo- og gaveafgiften.
Derfor vil jeg også gerne bede ministeren forholde sig til, at der forleden kom en vismandsrapport, og vismændene skriver i rapporten, at de vurderer, »at lovændringen ikke vil have nævneværdige adfærdsvirkninger.
Loven har dermed hovedsageligt fordelingsmæssige virkninger, og afspejler politiske prioriteringer.«
Karsten Lauritzen (V), 2017-06-02:
Der er to fejl i det, hr. Peter Hummelgaard Thomsen siger.
Det ene er, at jeg ikke har svaret Folketinget, at der ikke er virksomheder, der er lukket på grund af, at de skulle betale bo- og gaveafgift.
Jeg har svaret, at jeg ikke havde kendskab til det.
Jeg har ikke kendskab til de mange virksomheder, som har lavet et generationsskifte.
Jeg kan så nævne det, der trækker i den modsatte retning fra vismændendes rapport.
Så der er altså noget, der trækker i den ene retning, og noget, der trækker i den anden retning, og der er ikke væsentlige forskelle i det, vismændene vurderer, og det, der i lovforslaget er vurderet som konsekvenser.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-06-02:
Omvendt kan jeg jo nævne det, der trækker det tilbage i en anden retning, nemlig at vismændene samtidig siger, at hvis man brugte pengene på andre måder, kunne man opnå større effekt eller en effekt i det hele taget, for det her har jo ingen effekt, andet end at det er en gave til de arvinger, som den her regering har prioriteret man gerne vil belønne.
Skatteministeren har jo givet et svar, som jeg står med her, til Folketinget.
Det kan godt være, at ministeren siger, han ikke har kendskab til det, men man må jo antage, at skatteministeren selv eller hans ministerium har undersøgt, om man kender til nogen virksomheder, og man burde også mene, at eksemplerne var mange derude, siden man har fundet anledning til overhovedet at fremsætte det her forslag.
Så kan skatteministeren ikke bare indrømme, at det her er et spørgsmål om ideologi, og at man gerne vil belønne nogle bestemte mennesker, men at det rent faktisk ikke har nogen som helst virkning, hverken for investeringer eller i forhold til at sikre, at virksomheder, som man ellers ikke troede ville bestå, består?
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Selvfølgelig kan man fra politikernes side fremme de ting, man gerne vil, bl.a. ved hjælp fra skatter og afgifter, ellers ville det jo være mærkeligt, at vi havde det.
Det er også derfor, der står i lovforslaget, at hvis man gennemfører det her, hvor man jo ikke har en model på plads i forhold til erhvervsdrivende fonde, så er man faktisk med til at fremme, uanset om det er den bedste model for virksomhederne eller ej, at flere vil vælge at generationsskifte i familien, også selv om det ikke er det mest fornuftige.
Igen må jeg bare sige: Hvis man er optaget af, at der skal investeres i nye maskiner, hvis man gerne vil sikre, at der er flere muskler til investeringer i vores virksomheder, så er det jo et andet sted, man skal tage fat.
Hvorfor er det så ikke dér, man tager fat?
For når man kigger på effekterne af det her lovforslag, er det jo bare, at det ikke er noget af det, vi kan se.
Nu har jeg spurgt skatteministeren helt konkret, om ministeren har kendskab til bare en eneste virksomhed, der har måttet lukke på grund af arveafgiften, for vi har jo arveafgiften i dag – det handler jo om, om vi vil beholde det nuværende beskatningsniveau – og ministeren kan ikke nævne én virksomhed.
Derfor tror jeg, at spørgeren skulle tale med sin minister, inden man kører videre med det her skræmmebillede.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-06-02:
Tak for det.
Det er jo en intens debat sådan at komme ind i.
Hvis nu den socialdemokratiske ordfører og jeg en dag bliver gift og stifter en virksomhed sammen, og lad os sige, at det går så godt, at vi får akkumuleret en egenkapital på 100 mio. kr., og både den første- og den andenfødte skal arve virksomheden, så mister de 15 mio. kr. i kapitalberedskab.
Og det betyder, at deres evne til at automatisere, deres evne til at skabe nye arbejdspladser og deres evne til at gøre det, som bl.a. Dansk Metal var inde at fortælle nogle på Christiansborg i går, nemlig at sørge for, at Danmark er forrest, når det kommer til at bruge ny teknologi, falder med 15 pct.
Kan Socialdemokratiets ordfører se, at det er et reelt problem, eller vil man hævde, at de virksomheder, der siger, at de faktisk mister et kapitalberedskab til at forny sig, er fulde af løgn?
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Sikke dog et tilbud!
Jeg ved, at der er blevet friet her i salen før, men nu tager jeg det ikke så konkret fra spørgerens side.
Vi har jo faktisk lyttet, da vi var i regering – netop ved at der er en sådan henstandsordning, der gør, at hvis man har udfordringer med likviditeten, kan man betale over 15 år.
Vi har så spurgt til, hvor mange der bruger den her ordning, altså hvor mange der har haft et problem med at få pengene op af lommen, når de har skullet betale deres arveafgift, og det er der ikke nogen, der har siden 2013.
Så igen må jeg bare sige, at vi jo har undersøgt de her ting i Skatteudvalget, og vi har spurgt ind til det, og det problem, man prøver at tegne, det problem, som man siger man løser, er der ikke.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-06-02:
Det er jo sådan femte kolonne-virksomhed her på forreste række.
Jeg beklager, der kommer hverken noget skriftligt eller mundtligt ægteskabstilbud i dag.
Det må vi tage på et andet tidspunkt.
Jeg vil såmænd bare sige, at det er svært at spørge nogle, der er gået konkurs, for de eksisterer ikke længere.
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Så hører vi jo igen om det her med at være overbevist, om den der mavefornemmelse, som skatteministeren har for det her lovforslag, han har strikket sammen.
Problemet for skatteministeren er jo, at der ikke er nogen, der bakker skatteministeren op om at være overbevist, fordi når skatteministeren før sagde, at økonomer ikke siger noget klart, så passer det jo ikke.
Der er da masser af økonomer, der har udtalt sig om det her.
Der er bare ikke nogen, der bakker ministeren op.
Bo Sandemann Rasmussen siger, at det er et eklatant eksempel på, når skattepolitik gør noget, der ikke er hensigtsmæssigt set fra et samfundsøkonomisk synspunkt.
Sådan er der også andre økonomer der udtaler sig.
Det er jo fair nok at have et ideologisk synspunkt om, at skatten skal ned, men man må jo så også stå ved både de konsekvenser, det har, og jo også, hvorfor man gør det.
Det her handler ikke om arbejdspladser.
Det har ministeren jo selv svaret i et svar, som ministeren har sat sit navn under, og hvor der står, at det ikke har beskæftigelsesmæssig effekt.
Så kan vi ikke bare få ministeren til ved tredjebehandlingen en gang for alle at bekræfte det her fra talerstolen i dag?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-06-02:
Når nu vi kan høre den socialdemokratiske ordfører sige, at arveafgiften betyder ingenting – den er sådan set ligegyldig – hvorfor skal det så være skattefrit at overdrage til en erhvervsdrivende fond?
Altså, hvis skat ikke betyder noget, hvorfor vil Socialdemokratiet så fjerne skatten, når man overdrager til en erhvervsdrivende fond?
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Jamen vi har ikke sagt, at arveafgiften er ligegyldig, for så ville vi jo ikke stå her og sige, at man skulle bevare den, for den har jo en funktion i vores samfund.
Det koster 1 mia. kr., hvis man vil afskaffe den, så derfor er det et spørgsmål om prioritering: Hvad er det, vi bruger pengene på?
Så det er jo ikke ligegyldigt.
Grunden til, at vi foreslår, at det skal være skattefrit at overdrage til en erhvervsdrivende fond, er, at vi har rigtig gode traditioner for det i Danmark, og vi kan jo se, hvor stor en betydning det har.
Når man lægger en virksomhed i en fond, jamen så er det noget af det, der giver investeringer til Danmark; det er noget af det, som gør, at vi bevarer arbejdspladser herhjemme
Det synes vi er en rigtig god model, som desværre er gået i stå, og det er sådan set derfor, vi prøver at fremme den.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-06-02:
Så hvis man gør det skattefrit, kan man altså fremme noget mere.
Vi har nogle gode traditioner, og hvis man så gør det endnu mere skattemæssigt fordelagtigt at overdrage til en erhvervsdrivende fond, kan vi få mere af det.
Det er sådan, jeg hører Socialdemokratiets ordfører.
Jamen så skat betyder noget, det betyder altså noget for virksomheder.
Så må man bare spørge sig selv, om den der milliard kroner, virksomhederne nu skal aflevere mindre, når ejeren overdrager til næste generation, gør mest gavn ude i de virksomheder, hvor den bliver brugt til at investere i nye maskiner, nye bygninger, nyt kapitalapparat, som øger produktiviteten og giver højere løn til de medarbejdere, der arbejder derude, eller om den milliard kroner gør større gavn i den danske statskasse, hvor man i forvejen bruger 1.100 mia. kr.
Jeg tror, at den gør mest gavn ude i virksomhederne – men det er vi så uenige om.
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Nu spurgte jeg jo skatteministeren – og han er vel trods alt ikke gået konkurs endnu, håber jeg – om han havde kendskab til nogen virksomheder, der havde måttet lukke på grund af arveafgiften, og det havde han ikke.
Så på den måde har vi jo i hvert fald spurgt en fra spørgerens parti.
Karsten Lauritzen (V), 2017-06-02:
Jeg har sagt, at vi ikke kan sige noget klart om det.
Der er nogle ting, der trækker i den ene retning, og der er noget, der trækker i den modsatte retning.
Jeg har også set, hvad økonomer siger, og jeg undrer mig lidt over Socialdemokratiet, fordi når økonomerne siger det, som Socialdemokratiet gerne vil have, så er det helt legitimt at bruge dem; så skubber man dem foran sig.
Når økonomerne siger noget, man ikke kan bruge, så er det ligegyldigt.
Jeg tror, sandheden findes et sted midtimellem.
Hvis det var økonomerne, der skulle bestemme i det her land, så havde vi haft et væsentlig anderledes land.
Vi havde også haft en væsentlig anderledes offentlig sektor.
Når det ikke er gået sådan og det er gået bedre, end hvis vi havde givet økonomerne al magten, så er det, fordi vi er nogle politikere, der har nogle holdninger og meninger.
Man går til valg på nogle ting, skaffer sig et flertal for det og gennemfører det, man er gået til valg på.
Vi er i regeringen gået til valg på, at vi gerne vil sikre gode vilkår for de familieejede virksomheder, også fordi der er andre ting end sådan en snæver økonomisk øjebliksbetragtning for, hvordan man skal indrette vores skattesystem.
Jeg kan finde masser af eksempler på, at Socialdemokratiet har gjort præcis det samme i den tid, de har haft regeringsmagten.
Så der er ikke noget odiøst i det.
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Jeg takker for venligheden.
I forhold til det, ministeren siger, er jeg jo helt med på, at vi ikke skal lade økonomer styre det her land.
Det, der bare er forskellen i forhold til det, som jeg står og siger, er, om man politisk står ved, hvorfor det er, man vedtager den politik, man gør – altså, at man politisk tager ansvar for den politik, man fører, og siger, at vi gør det, fordi vi gerne vil x y z.
I onsdags blev skatteministeren og statsministeren jo ved med at sige, at det handler om arbejdspladser.
Det er jo det, vi anfægter, fordi vi igen og igen har hørt økonomernes ord og skatteministerens egne ord for, som han skriver, at en afskaffelse af bo- og gaveafgiften for familieejede virksomheder på sigt ikke skønnes at have nævneværdig effekt på beskæftigelsen.
Så det er jo ministerens egne ord.
Kan vi ikke bare få ministeren til at bekræfte det i dag?
René Gade (ALT), 2017-06-02:
Inden jeg spørger skatteministeren, om ikke vi kan blive enige om, at de meldinger om effekterne, vi fik, da vi skulle til at bearbejde lovforslaget og tage stilling, var lidt mere rosenrøde i forhold til det, vi så står og ved nu, kunne jeg godt tænke mig at komme med en kommentar, for det bliver tit udlagt, som om man, hvis man er imod den her nye lempelse, så vil erhvervslivet det dårligt.
Jeg synes, at Socialdemokratiet bliver skudt mange ting i skoene i dag, og det er ikke på sin plads.
Personligt og i Alternativet vil vi meget, meget gerne bakke op om iværksættere og virksomheder, og vi synes bare, at man skal huske på, at den omfordeling, der også ligger til grund for de infrastrukturer, der skaber stærke virksomheder her i Danmark, er noget af det, man går ind og piller ved her.
Vi har talt om det tidligere, og det er jo ikke nødvendigvis de virksomheder, der lige ligger på kanten til at overleve, der får glæde af det her, tværtimod er det meget, meget svært at se tal, der viser, at der er rigtig mange virksomheder, der i stedet for at bukke under nu vil kunne kæmpe sig videre på grund af det her lovforslag.
Derimod ser det fra min stol ud til, at det i den grad er en begunstigelse af nogle, der har rigtig, rigtig meget i forvejen, og som vi på alle mulige tænkelige måder gerne vil støtte, men ikke ved at komme med sådan et lovforslag her.
Karsten Lauritzen (V), 2017-06-02:
Jeg kan jo ikke sige, at man ikke vil dansk erhvervsliv, hvis ikke man støtter det her lovforslag, for man kan støtte på mange andre måder, men jeg synes, det er fair at sige, at man ikke vil de familieejede virksomheder.
Det her er jo 1 mia. kr. årligt, der forbedrer rammebetingelserne for de familieejede virksomheder, og det er penge, der ikke skal hives ud af produktionen, der ikke skal hives ud af egenkapitalen for at ende i statskassen, det er penge, der kan blive i virksomhederne.
Så jeg vil godt give hr. René Gade ret så langt, at man ikke kan lave den generaliserende vinkel, men det siger jo noget om, at Alternativet ikke ønsker at understøtte familieeje som en ejerform, og det synes jeg er synd og ærgerligt, for familieejede virksomheder har betydet enormt meget for dansk erhvervsliv, særlig lidt uden for de større byer.
Jeg vil fastholde, at hvis du har en virksomhed, der er 10 mio. kr. værd, og der skal betales 1,5 mio. kr. i arveafgift, så skal du jo skaffe de penge.
Skat betyder altså noget, og hele den socialdemokratiske argumentation om, at skat ikke har nogen betydning, køber jeg simpelt hen ikke.
Det har betydning for borgere.
Det har betydning for virksomheder.
Det har betydning for adfærd.
Derfor har vi indrettet et afgiftssystem med alt for mange afgifter.
Hvis man skal betale 1,5 mio. kr. ud af en egenkapital eller en værdi på 10 mio. kr. og man ikke har pengene, så må man pantsætte maskinerne, sælge ud, og så er det jo penge, der ikke kan blive i virksomheden og arbejde, og penge, der ender i statskassen, og det har naturligvis en betydning, hvor pengene befinder sig.
Det er rigtigt, der har været en diskussion om, hvor mange virksomheder der er omfattet, og en forskningsrapport peger på, at det er lidt over 23.000 virksomheder, der står over for et generationsskifte.
Så har der været en diskussion om, om det så betyder, at alle 23.000 vælger fortsat at være familieejede.
Det betyder det ikke, og det mener jeg bestemt heller ikke jeg skulle have sagt, eller at der står det i lovforslaget, men nogen har fået det indtryk, og det skal jeg beklage.
Jeg håber da, at så mange af de familieejede virksomheder, som nu får bedre rammebetingelser for at vedblive med at være familieejede, vil gøre det, men selvfølgelig vil det ikke gælde alle, for nogle vil vælge at foretage sig andre ting.
Sådan er det.
Jeg synes ikke, man skal lade sådan en mikrodiskussion om nogle tal, som grundlæggende er en vurdering, være afgørende for, om man støtter et lovforslag eller ej; det må handle om de store linjer.
René Gade (ALT), 2017-06-02:
Udover at forsøge at gøre en forskel her i Folketinget er der næsten ikke noget i verden, jeg hellere vil end at komme ud og være en del af en familieejet virksomhed og være en del af at give et eller andet videre til nogle generationer herhjemme ved at være med til at skabe noget.
Jeg mener bare på ingen måde, at det er det, vi konkret og effektivt går ind og gør her.
Derimod har jeg tidligere spurgt om, hvor mange det egentlig drejer sig om, der ville kunne overleve fremfor at bukke under med den her ændring, men efter jeg har fået svar og informationer fra nogle af de dygtige eksperter, der sidder og arbejder med det her, angående hvorvidt det rent faktisk vil gå ind og sikre, at en række virksomheder kan opretholdes fremfor at måtte lukke på grund af det her, er jeg i hvert fald ikke blevet overbevist.
Det kan være en politisk uenighed, men jeg synes, vi mangler noget empiri for at kunne stemme det her igennem.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-06-14:
Jeg tror ikke, at vi med vores forslag åbner en dør endnu mere, end den er i forvejen.
Vi foreslår, at det her transitprogram og transithus kan vi finansiere med de 8 mio. kr., som ligger i det her forslag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-06-14:
Jeg synes jo, det er rigtig interessant, når Alternativets politik sådan bliver specificeret.
Så man vil altså løse sociale problemer, man vil redde romabørnene, man vil sørge for en social indsats, og man vil bygge et herberg for 8 mio. kr.
Kan ordføreren forklare lidt om, hvor mange personer man regner med at de 8 mio. kr. kan hjælpe med den store vifte af indsatsområder, man har præsenteret her i Folketinget?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-06-14:
Nu har jeg selv været en del år i kommunalpolitik og været formand for børne- og skoleudvalget i en kommune, og spørgeren har måske også været i kommunalpolitik, og jeg vil sige, at vi i forvejen har en forpligtelse socialt f.eks. over for børn, hvis de ligger og sover på gaden – det er en forpligtelse, vi som kommune har.
Så det er jo ikke noget med, at den forpligtelse opstår i forbindelse med vores oplæg.
Den forpligtelse er der i forvejen.
Men jeg mener, at vi sammen har en forpligtelse til at finde ud af, hvorfor det er, at der er børn, der ligger og sover på gaden, i stedet for bare at anholde dem.
Det er børn mellem 15 og 18 år, som nu kan tages med og anholdes.
Det synes jeg vi har en forpligtelse til at gøre noget ved.
Det er en lang snak – det ved jeg godt – og den er længere end den, vi har i dag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-06-14:
Ja, og hvis ordføreren stadig væk var i byrådssalen oppe i Nordsjælland, hvor ordføreren har været valgt, så tror jeg, at borgmesteren ville sige, at der blev spurgt om én ting, og at ordføreren intet svarede på noget af spørgsmålet.
Jeg spurgte: For de 8 mio. kr., som ordførerens parti har lovet at ville dedikere til det her projekt, hvor mange dele af den brede sociale indsats, man har foreslået, kan så gennemføres og i hvilket tidsperspektiv?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-06-14:
Jeg svarede præcis på det, der blev spurgt om, nemlig at nogle af de omkostninger, der er forbundet med den sociale indsats, i forvejen er en del af en kommunes budget, og det er jo også derfor, at overborgmesteren i Københavns Kommune har været ude og tale om, at det her problem skal adresseres.
Så en del af det er jo allerede en del af en kommunes opgaver og en del af en kommunes budget, f.eks. det, jeg nævnede om, at man tager sig af børn, hvis de f.eks. tvinges til at begå kriminalitet – så tager man sig af børnene og finder ud af, hvem der er forældremyndighedshavere til de her børn.
Jeg synes, vi skal grave meget dybere i det her og finde ud af, hvad det f.eks. er for nogle børn, der opholder sig her i landet, og så også tage kontakt til de myndigheder der, hvor de kommer fra.
Zenia Stampe (RV), 2017-06-14:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at vi har et problem her, og det tror jeg at vi alle sammen er enige om.
Vi har et problem med udenlandske hjemløse, og det problem er særlig stort i København, og det er særlig stort om sommeren, og det er et stigende problem.
Det er et problem, fordi det skaber utryghed, når man møder hjemløse, der sover under broer, sover i parker, og selv om vi kan fjerne lejre, er de der, og det skaber utryghed for københavnerne.
Det skaber også vrede, når man oplever, at barnevognen bliver stjålet eller folk roder rundt i ens gård, selv om den burde være aflåst, og det skaber også utryghed, når man møder tiggere på vej igennem S-toget.
Det gode ved, at folk ikke lever på gaden, er jo både, at de mennesker får et værdigt liv, men jo også, at man kan føle sig tryg og færdes trygt på gaden.
Derfor kan jeg godt forstå, at det her er noget, der optager alle.
Men spørgsmålet er jo, hvordan det her problem er opstået, og hvad vi gør for at løse det.
Det her problem har jo to kilder.
Den ene kilde er reglerne om fri bevægelighed, og I kender jo mit parti godt nok til at vide, at vi godt kan lide den frie bevægelighed, men det kan godt være, at man alligevel skal kigge på den.
Vi er i hvert fald meget åbne over for den snak, der handler om, om man kan kigge på opholdsdirektivet og lave nogle begrænsninger, så man siger ja til fri bevægelighed, når det handler om turisme, når det handler om at søge job, men jo ikke fri bevægelighed for fattigdom eller for hjemløshed. Hvad har regeringen gjort i den forbindelse?
Det ville jo være det første sted, man skulle gå hen, nemlig at se på de regler, som har åbnet for den her strøm af mennesker.
Det andet sted, man skal kigge hen, er da på de lande, folk søger væk fra.
Nu kigger jeg lige på jer fra Dansk Folkeparti, fordi nogle gange hører jeg jer tale rigtig, rigtig pænt om Ungarn og nogle af de lande, og så vil jeg bare sige, at når romaerne kommer herop, er det bl.a., fordi de bliver behandlet så sindssygt dårligt der, hvor de kommer fra.
I Ungarn har Orbán, som vi jo alle sammen har hørt, lige givet en medalje til sin gode ven, partikammerat, journalist Bayer, som har sagt, at hvis man kører et sigøjnerbarn over, skal man bare trykke på speederen, eller at mange af dem er dyr, de opfører sig som dyr, de er ikke i stand til at leve sammen med almindelige mennesker.
Når man hører den retorik og ved, at den er grunden til, at folk står heroppe, skal man eddermame være dum for at kopiere den retorik, når man er her ...
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-06-14:
Det kan jeg have en stor sympati for og en stor forståelse for, men når man fremlægger politiske forslag, som det her jo næsten er – altså, lad os gøre sådan og sådan og sådan – så tror jeg simpelt hen, at 8 mio. kr. vil forslå som noget, man ikke må sige i Folketingssalen, selv om mødet er henlagt til Landstingssalen.
Hvor skal pengene komme fra?
Man vil åbne døren for alle mennesker med sociale problemer i Europa – vi er 500 millioner indbyggere i EU – og jeg hører på ordføreren, at vi simpelt hen skal tage imod dem, der har sociale problemer, fordi det er synd.
Og det er det.
I bekræftende fald: Hvor skal pengene komme fra?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-06-14:
Det, vi foreslår, er, at vi bruger de 8 mio. kr., som i forvejen ligger i det her forslag, til det, vi kommer med her.
Det er vores forslag.
Jeg kan ikke lige huske, om der var flere spørgsmål, men jeg synes jo også, at vi her glemmer at tale om de sociale problemer.
Og ja, det gør lidt ondt i mit hjerte, at vi taler om romaer på den her måde, for der er jo også børn involveret i det her.
I stedet for at vi skal mødes i dag og lave den her lov, så synes jeg hellere, at vi skulle lave et langsigtet arbejde, hvor vi foretager en social indsats, også i forhold til de her børn, som måske i visse tilfælde tvinges til at stå på gaden.