runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Mange tak for det.
Jeg skal gøre det til en kort replik.
Som jeg sagde i min indledning, er det afgørende for Danmark og også for danskernes sikkerhed, at vi har effektive efterretningstjenester, som kan bekæmpe de kræfter, der vil os og vores åbne samfundsmodel det ondt.
Der er fortrolighed afgørende for, at efterretningstjenesterne effektivt også kan udføre deres arbejde.
Som det er sagt fra min egen side, som det har været sagt fra statsministerens side, og som det har været sagt fra en række ordføreres side – bare så det er sagt igen – så kan jeg klart afvise, at sagerne på nogen som helst måde har været drevet af politiske eller personlige motiver.
Det er jo også derfor, regeringen lægger op til at udvide mandatet for den igangværende FE-undersøgelseskommission, så spekulationerne kan blive aflivet.
Konspirationsteorierne kredser jo om, at der ligger politiske eller personlige motiver bag straffesagerne.
Derfor mener regeringen, at den igangværende FE-kommissionsundersøgelse skal udvides til at omfatte, om der er varetaget usaglige hensyn i forbindelse med sagerne, fordi f.eks. politiske eller personlige motiver helt klart vil være usaglige i forhold til behandlingen af straffesagerne.
Undersøgelsen kommer, som flere jo også har været inde på i dag, til at omhandle højt klassificerede oplysninger, som det af hensyn til statens sikkerhed er nødvendigt også at beskytte.
Rammerne for undersøgelsen bliver således også de samme som for den igangværende FE-kommission.
Kommissionen tilrettelægger selv sin undersøgelse og vil få adgang til alt relevant materiale, så kommissionen selv kan vurdere, hvor det er særlig relevant at rette sit fokus.
Hvis kommissionen finder det relevant at se på, om ministre eller embedsmænd har foranlediget, at der er blevet varetaget usaglige hensyn, så vil de naturligvis også være en del af undersøgelsen.
Mit perspektiv er jo, at undersøgelsen skal gennemføres så hurtigt, som det er forsvarligt og muligt, uden at der på nuværende tidspunkt er en præcis tidsplan for det.
Men en udvidelse af FE-kommissionens mandat vil få betydning for, hvor lang tid undersøgelsen vil tage.
Jeg ser frem til de videre drøftelser af rammerne for undersøgelsen med Folketingets partier og takker for en god debat i dag.
Nej, det vil jeg ikke bekræfte, for det er jeg jo dybt uenig i.
Det, at Justitsministeriet udarbejder og fremsætter lovgrundlaget for en undersøgelseskommission, er egentlig med få undtagelser sædvanlig praksis, og det er ikke ensbetydende med, at Justitsministeriet dermed har hånd i hanke med, hvad undersøgelseskommissionen så foretager sig, eller hvor undersøgelseskommissionen i øvrigt foretager sit arbejde.
Undersøgelseskommissionen er fuldstændig uafhængig, ligesom de tre landsdommere, der er udpeget til at stå i spidsen for undersøgelsen, er fuldstændig uafhængige.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-08:
FE-sagen er en skandale – en skandale, der har kompromitteret de anklagedes privatliv og belastet vores efterretningstjenester.
Det er under al kritik!
Forud for valget sidste år var der blandt de borgerlige partier enighed om, at der skulle nedsættes en undersøgelseskommission af hele FE-sagen.
I Nye Borgerlige var vi glade for før valget at få opbakning af både Moderaterne og Radikale Venstre, men siden er Venstre og Moderaterne gået i regering, og nu får vi så en undersøgelseskommission, der lader til at holde hånden over centrale oplysninger om statsministeren og Statsministeriets ageren i sagen.
Det er betænkeligt.
Jeg konstaterer i dag, at hr. Morten Dahlin, Venstre, mener, den kommission, der nu nedsættes, opfylder de kriterier, som Venstre før valget lagde pen til.
Det kommer vi i Nye Borgerlige til at følge op på.
Jeg konstaterer også, at statsministeren i sit svar til mig afviser personligt at have godkendt sigtelsen af Claus Hjort Frederiksen.
Det finder jeg svært at tro på.
Skulle jeg have misforstået statsministeren, skulle svaret til mig fra statsministeren i dag betyde, at statsministeren personligt har godkendt sigtelsen af Claus Hjort Frederiksen, hører jeg det naturligvis gerne.
Men ellers må jeg forstå statsministerens svar sådan, at statsministeren ikke personligt har godkendt sigtelsen af Claus Hjort Frederiksen.
I Nye Borgerlige vil vi til bunds i den her sag.
Det er Danmarks sikkerhed og danskernes frihed, regeringen i FE-sagen har gamblet med, og det er en skandale.
Tak for ordet.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-08:
Det første spørgsmål, man må stille sig i den sammenhæng, er jo: Hvorfor skal vi overhovedet have en undersøgelse?
Hvad er det, vi gerne vil med den undersøgelse?
Jeg forstår på justitsministeren, at formålet primært er at imødegå konspirationsteorier, men jeg vil gerne sige, at Radikale Venstres tilgang til det her er, at vi gerne vil forstå, hvad der er sket, for at vi kan undgå at komme i lignende situationer igen.
Det er sådan set formålet set fra vores synspunkt, altså også at forebygge, at vi skulle komme i den her situation igen.
Det får mig til at foreslå tre ændringer i forhold til det kommissorium og den kommissionsundersøgelse, som regeringen lægger op til, og de er på linje med det, som flere andre partier har nævnt.
For det første at lave en forankring i Folketinget.
Det handler ikke om at have tillid eller ikke at have tillid til de landsdommere, der bliver sat til det, men den, der nedsætter en kommission, om det så er Folketinget eller regeringen, fastlægger jo kommissoriet, udpeger medlemmerne, koordinerer de praktiske forhold for undersøgelsen, og endelig, hvis der skulle opstå tvivlsspørgsmål for kommissionen og man skal tilbage og spørge opdragsgiverne, vil det også have en betydning, om det er Folketinget eller regeringen.
Det andet, vi godt kunne tænke os, var så at få et bredere kommissorium.
Vi synes ikke, at man skal lade sig inspirere af det kommissorium, der var for den første del af FE-sagen tilbage i 2020.
Vi synes, at vi skal lade os inspirere af de kommissorier, der i øvrigt har været i dansk historie.
Men jeg synes nu alligevel, jeg vil opfordre regeringen til at kigge nøje på de argumenter, Højesteret har for, at de mener, det er forsvarligt i denne konkrete sag at have en større åbenhed.
Vi aner ikke, hvorfor man så gjorde det alligevel, og hvordan man kunne have undgået det, og dermed hvordan man kunne være blevet klogere på hele forløbet og lære af det og undgå at gøre det igen fremefter.
Der er blevet fremsat flere forslag til vedtagelse.
Vi endte med at sige nej tak til det fra de røde partier, fordi man involverede Samsamsagen i det her.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke synes, at man skal blande de to sager sammen; det tror jeg ikke vil føre til et mere klart mandat til de kommissioner.
Men vi støtter hundrede procent, at vi i et andet spor skal have en undersøgelse af Samsamsagen.
Det er grunden til, at vi ikke kunne se os i det og i stedet for tilslutter os forslaget til vedtagelse fra de blå partier, som blev præsenteret af ordføreren for forslagsstillerne.
Til allersidst vil jeg bare sige, at vi glæder os over, at regeringen, på trods af de tydelige uenigheder, der er, har inviteret til forhandlinger om både undersøgelseskommissionen og kommissoriet.
Dem vil vi komme til, og vi glæder os til at drøfte det med regeringen, idet vi håber, at vi kan flytte lidt på nogle af de lidt fastlåste positioner, som kommer til udtryk i dag.
Mai Mercado (KF), 2023-11-08:
Jeg tror, det er uomtvisteligt, at den tidligere forsvarsminister Trine Bramsen aldrig skulle have ageret, som hun gjorde – som en elefant i en glasbutik.
Og så er det jo Claus Hjort Frederiksen og Lars Findsen, som selv siger, at det er det øverste politiske niveau i Danmark, og at det er statsadministrationen, som har blandet sig, og derfor siger vi jo, at det er nødvendigt at få undersøgt: Hvem vidste hvad på hvilket tidspunkt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-11-08:
Jamen det er jo, med al respekt, noget sludder, for jeg spurgte ikke om, hvordan Konservative gerne ser undersøgelsen indrettet; det spurgte jeg ikke om.
Det, jeg derimod spurgte om, var, om Konservative ønsker sig mere politisk indblanding fra regeringens side, ønsker, at man havde tilsidesat kritikken fra TET, ønsker, at man var gået imod anklagemyndigheden, eller om Konservatives kritik af regeringen går på, at man blander sig politisk.
Mai Mercado (KF), 2023-11-08:
Vi ønsker en fuld afdækning.
Vi ønsker jo et kommissorium, som er så bredt, at det både tager centraladministrationen og det politiske niveau med.
Og når man fastlægger et kommissorium så smalt, at det kun handler om særlige hensyn hos myndighederne, har man fraskrevet sig alt det andet.
Så hvis regeringen rent faktisk gik op i mistillid til politikere, gik op i, at folk på gaden ikke forstår et hak af, hvad det er, der foregår i den her sag, burde man jo lave en kommissionsundersøgelse med ophæng i Folketinget og sikre åbenhed omkring det, der kan være åbenhed om.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Altså, for det første kommer også Dansk Folkeparti til at blive indkaldt til drøftelser om udvidelsen af mandatet for den igangværende FE-undersøgelseskommission.
For det andet er det også, når både jeg og også andre fremhæver det her med de her konspirationsteorier, fordi jeg synes, at det hele er lige lovlig fantastisk.
Jeg har det helt fint med, at der er kritik af både mig selv og regeringen i almindelighed, også i håndteringen af andre sager, men der er en række slutninger, jeg simpelt hen ikke kan følge med i – bl.a. at der er nogle, der mener, at alt i sagens natur bør være så åbent som overhovedet muligt.
Men omvendt er det store kritikpunkt i forhold til regeringen, at man ikke bare fik klaret alle de her ting i mindelighed bag lukkede døre og i hemmelighed.
På den ene side mener man, at der er lighed for loven, og på den anden side mener man, at man ikke skal forfølge også grov kriminalitet, når det vedrører nogle af samfundets spidser.
Og det er derfor, jeg synes, at det hele har lidt for meget karakter af konspirationsteorier.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-11-08:
Tak for det.
Konservative har ved flere lejligheder kritiseret regeringen for politisk at blande sig i FE-sagen.
Nu lyder kritikken pludselig fra bl.a. hr. Søren Pape Poulsen, der i går i salen sagde, at regeringen skulle have grebet ind og bremset en pressemeddelelse fra TET; regeringen skulle have skredet ind og have modsat sig, at anklagemyndigheden ønskede at forfølge sagen mod Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen.
Kan Konservative bestemme sig for, om man vil kritisere for politisk indblanding, eller om man i virkeligheden ønsker politisk indblanding fra regeringens side i de pågældende sager?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Jeg er enig i, at den beretning og de konklusioner, der bliver lagt frem, selvfølgelig skal være til fuld offentlighed for befolkningen, selvfølgelig renset for de oplysninger, der måtte være højt klassificerede.
Men jeg er ikke enig i, at alle, både vores fjenders efterretningstjenester og for den sags skyld vores venners efterretningstjenester, skal sidde og kunne følge med i, hvad det er for nogle oplysninger, der indgår.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-08:
Jeg hører jo selvfølgelig, hvad justitsministeren siger.
Men hvis man ønsker, at alt skal belyses, hvorfor er det så, at man ikke kan acceptere, at der er et stort mindretal, som ønsker, at undersøgelsen skal have ophæng i Folketinget og ikke i Justitsministeriet selv?
Peter Kofod (DF), 2023-11-08:
Tak for det.
Jeg kan jo forstå, at hvis man er skeptisk over for regeringens udlægning af den her sag, så er man nærmest pr. definition udråbt til at være konspirationsteoretiker, og det er, uanset om det er justitsministeren, der er på talerstolen, eller om det er regeringsordførerne.
Er man skeptisk eller kritisk over for myndighedernes håndtering, er det en konspirationsteori, hvilket jo for så vidt er en hån mod rigtige konspirationsteorier, store konspirationsteorier, men det er en anden snak.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man, hvis man vil konspirationsteorier til livs og siger, at det er det, der er målet, så ikke involverer det store flertal i Folketinget langt mere.
Hvorfor er det, man holder fast i begreber som strengt nødvendigt, når det kommer til at indkalde vidner?
Det her er jo en sag, regeringen selv har skabt ved sin egen håndtering.
Hvorfor tager man ikke imod den udstrakte olivengren, som et stort mindretal i Folketinget rækker til regeringen?
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-08:
Jeg tror bare, vi kan konstatere, at det med delvis åbne døre og metodikken i det er et fuldt afklaret juridisk begreb og en praksis, som Højesteret i hvert fald godt kan finde ud af i praksis at følge.
Så det tænker jeg ikke man kan sætte spørgsmålstegn ved om kan lade sig gøre i praksis.
Men jeg hørte måske en lille åbning fra justitsministerens side.
Nu er en kommissionsundersøgelse jo noget andet end en retssag mod nogle konkrete juridiske personer, så kunne man forestille sig, at man kunne mødes her om, at man i en kommissionsundersøgelse lavede nogle retningslinjer, der gør, at de ikke ligger og flyder på køkkenbordet?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
For det første vil jeg gentage – og det her vil jeg gerne gentage til hudløshed: Anklagemyndighedens indstilling til mig som justitsminister om at opgive påtalerne bunder mestendels i kendelserne af den 12. oktober, dvs. om i hvert fald den ene tiltaltes, men også den anden tiltaltes ret til at få retsbøgerne hjemsendt fuldstændig uden nogen krav om, hvordan det skal håndteres.
For det andet kan jeg ikke se, hvordan man i praksis – jeg synes, at hr. Morten Dahlin svarede fint på det; jeg forsøgte også selv at svare fint på det – skal kunne køre det der med, at man først åbner og så lukker dørene, altså det her med, at man har indkaldt et vidne og ikke ved, hvad det vidne kommer til at sige, på forhånd, og at man så undervejs i vidneafhøringen finder ud af, at man egentlig skulle have haft lukkede døre her.
Jeg kan ikke se, hvordan det fungerer i praksis, og mit hensyn handler ikke så meget om hensynet til efterretningstjenesterne som organisationer; det handler om de oplysninger, som de sidder inde med, hensynet til samarbejdspartnere udeomkring i verden, deres tillid til, at vi kan finde ud af at håndtere hemmelige oplysninger, og for den sags skyld i hele sagskomplekset deres tillid til, at vi også slår hårdt ned, når det er, at der er lækager.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-08:
Der er jo mange ting, vi ikke kender til i den her sag, men der er faktisk én ting, vi ved med sikkerhed, og det er, at den første hjemsendelse af de fire højtstående medarbejdere i FE var uberettiget.
Det får mig til at stille to spørgsmål til ministeren.
Hvis nu det ikke skyldes usaglige hensyn, men noget andet, vil det så ikke også være relevant at få det afdækket, sådan at vi kunne undgå at begå den type fejl igen, altså at vi får så bredt et fokus som muligt for at lære af, hvad der skete under den uberettigede hjemsendelse?
For det kan jo sagtens være, at der ikke er nogen usaglige hensyn.
Det kunne være alt muligt; jeg ved jo ikke noget om det, for vi får intet at vide, når ikke der er åbenhed.
Det er så mit andet spørgsmål ud over det om et udvidet kommissorium, og det andet spørgsmål er: Har vi ikke en utrolig stor interesse i at kunne diskutere konklusionerne, og stoler justitsministeren mere på tjenesterne end på Højesteret, når det kommer til, hvad man kan dele med offentligheden og ikke kan?
For når Højesteret konkluderer, som de gør, så må det være, fordi de har været nede at vurdere, at det her kan man faktisk godt køre for i hvert fald delvis åbne døre.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Det synes vi egentlig rent faktisk er fornuftigt at gøre, i lyset af at vi har at gøre med højt klassificerede oplysninger, altså at der er grænser for, hvor mange der har adgang til de oplysninger.
Der sidder 179 medlemmer af Folketinget, som heller ikke alle sammen har adgang til de oplysninger.
Det er faktisk kun meget få, der har adgang til dem i regi af Folketingets Kontroludvalg.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-08:
Mener justitsministeren så, at det er en begrænsning af muligheden for at indkalde vidner, når man sætter, at det skal være strengt nødvendigt, at man indkalder vidner til kommissionen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Jeg er ikke enig i, at det er en meget snævert begreb.
Det er et retligt begreb, og det er derfor, vi har tre landsdommere i spidsen for en undersøgelseskommission til at foretage en retlig vurdering af, hvorvidt der i det her tilfælde er foretaget usaglige hensyn.
Og usaglige hensyn vil jo dække over det, der har været fremme i den offentlige debat, altså at nogle skulle have været drevet af enten personlige eller politiske motiver i forhold til de skridt, der er taget enten i efterforskningen eller i beslutningen om at sigte eller for den sags skyld at tiltale nogle af de to omtalte personer.
Rosa Lund (EL), 2023-11-08:
Tak for det.
Justitsministeren ved, at djævlen ligger i detaljen.
Derfor vil jeg gerne spørge justitsministeren: Skal kommissionen have frie rammer, frie muligheder, for at indkalde vidner?
Eller skal det være sådan, som det står i kommissoriet i dag, at der kun skal indkaldes vidner, når det er strengt nødvendigt?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Jeg forstår udmærket forskellen, og der er en grund til, at det står beskrevet på den måde.
Så jeg synes sådan set, det er en fornuftig formulering, der står i det eksisterende kommissorium, og vi vil også lægge op til, at det står i det fremadrettede kommissorium, fordi vi her har at gøre med højt klassificerede oplysninger – oplysninger, hemmeligheder, om man vil, som også skal beskyttes.
Rosa Lund (EL), 2023-11-08:
Så jeg skal forstå det sådan, at når regeringen siger, at alt skal undersøges, at hver en sten skal vende, at nu skal vi konspirationsteorierne til livs, så skal kommissionen alligevel ikke have mulighed og vide rammer for at indkalde vidner?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Men det er, fordi jeg er uenig med det mindretal i Folketinget, og det er jeg af den årsag, at vi her har at gøre med et sagskompleks, der indeholder højt klassificerede oplysninger.
Og der er en grund til, at man allerede i dag i Folketinget håndterer højt klassificerede oplysninger på en meget speciel måde.
Det er indrettet i et udvalg for sig selv, altså Kontroludvalget,
Jeg mener i øvrigt også, at fru Betina Kastbjergs parti har sæde der, og derfor mener jeg selvfølgelig også, at der skal være og iagttages helt særlige hensyn og helt særlige rammer, hvis det er sådan, at man reelt gerne vil have undersøgt det her.
Men det er der overhovedet ikke noget modsigende ved, og FE-kommissionen står fuldstændig i sin egen ret til at tilrettelægge, hvordan man griber arbejdet an, både i forhold til hvilke dokumenter der skal indhentes og kigges på, og hvilke vidner der skal indkaldes.
Og de vidner skal indkaldes, når det er strengt nødvendigt, bl.a. af hensyn til at der vil være afgrænsninger for, hvor mange mennesker man kan dele de højt klassificerede oplysninger med.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-08:
Kan ministeren bekræfte, at usaglige hensyn er et meget snævert juridisk begreb, som bl.a. professor i forvaltningsret ved Københavns Universitet Michael Gøtzsche og professor emeritus Jørgen Grønnegård Christensen mener det er?
Eller er ministeren uenig med professorerne?
Per Larsen (KF), 2023-11-09:
Tak for det, formand.
Der er jo her i Folketinget en stor vilje til at sikre, at dyrene har det godt, og at de behandles respektfuldt og ordentligt som de sanselige væsener, de er.
Det skylder man selvfølgelig, og det er der jo også lavet en lovgivning omkring.
Man kan så undre sig over sådan noget som det, man ser i den omtalte sag her, som er årsag til, at vi står her i dag.
For når man ser, at der er givet så store bøder, som det er tilfældet, på 140.000 kr., 200.000 kr., 225.000 kr., som der også står i beslutningsforslaget, så kan man jo undre sig over, at der ikke er nogen, der tidligere har rejst sagen, i forhold til om det er hensigtsmæssigt, at de mennesker har med dyr at gøre.
Jeg var inde at kigge lidt på, hvad der er foregået tidligere i forhold til straffe, og kunne bl.a. se i et notat her fra i 2017, at der omtales en dyrevelfærdssag, hvor en landmand blev idømt 30 dages betinget fængsel for overtrædelse af nogle bestemte paragraffer i dyreværnsloven ved at have behandlet sine svin og sin kreaturbesætning groft uforsvarligt, bl.a. ved ikke at tilkalde dyrlæge eller ikke at have aflivet de syge svin eller de magre kreaturer.
Tiltalte blev også frakendt retten til at eje, bruge, passe, slagte eller i det hele taget beskæftige sig med kreaturer og svin i 5 år.
Så der er jo som udgangspunkt noget retspraksis, hvor man også tager andre midler i brug end bare bødestraf, som jo ikke er tilstrækkeligt, kan vi konstatere.
Jeg synes, at det er et godt forslag, som Nye Borgerlige har fremsat, og derfor kommer vi også til at stemme for det.
Jeg tænker også, at uanset hvordan man konstruerer sig i forskellige selskabsformer og sådan noget, skal vi jo sikre, at der er en person, som har ansvaret for det, der foregår.
Sådan er det også i mange andre sammenhænge, når der er nogle ting, hvor der er behov for, at der er en person, som har det endelige ansvar,
og det skal vi også sikre i forhold til behandlingen af dyr.
Uanset hvad det er for nogle dyr, om det er heste, hunde, katte eller kvæg, eller hvad det er for nogle,
så skal der jo være en person, som har ansvaret, og som så netop kan fradømmes retten til at have med dyr at gøre.
Vi støtter forslaget, og som jeg kan tælle mig frem til, bliver det givetvis ikke vedtaget.
Men ministeren har jo så givet udtryk for, at vi kommer til at behandle problemstillingen under alle omstændigheder.
Så tak for det.
Carsten Bach (LA), 2023-11-09:
Tak for det, hr. formand.
Forslaget her fra Nye Borgerlige har jo sit udspring i en helt konkret sag fra Skals, hvor et stutteri siden 2018 har modtaget rekordstore bøder på samlet set 665.000 kr. for uforsvarlig og grov uforsvarlig behandling af sine heste.
Tidligere har jeg selv til TV MIDTVEST sagt om netop den her sag, at hvis man på grund af en bestemt selskabsstruktur juridisk ikke kan drage en enkeltperson til ansvar og dermed fratage vedkommende retten til at holde dyr, så skal vi have kigget på, om der faktisk er noget, der er overset lovmæssigt, og om der er noget, der er faldet ned imellem to stole.
Dyrevelfærdslovens § 60, som også er omtalt af ministeren, fastslår dog: »Den, der ved dom findes skyldig i mishandling eller grovere uforsvarlig behandling af dyr, kan ved dommen for bestandig eller for et nærmere fastsat tidsrum frakendes retten til at eje, bruge, passe eller slagte dyr eller i det hele beskæftige sig personligt med dyr.«
Det samme gør sig gældende ved gentagelsestilfælde, og jeg ved, at en række jurister uden for den setting, vi er i her, læser »den, der ved dom« på en sådan måde, at det både kan være en fysisk person og en juridisk person.
Det vil sige, at både fysiske personer og juridiske personer kan straffes.
Derfor tænker jeg, at det måske er lige så relevant at spørge ministeren, hvorfor det ikke er tilfældet i den konkrete sag fra Skals at inddrage det i en eventuel kommende undersøgelse eller i det mindste få et skriftligt svar fra ministeren på netop det spørgsmål.
Liberal Alliances holdning er derfor også, at regeringen hurtigst muligt skal undersøge, om der ligger juridiske gråzoner i dyrevelfærdslovens straffebestemmelser, som gør, at fysiske personer gennem en selskabsstruktur kan undgå at få frataget retten til at beskæftige sig med dyr.
Det her er helt parallelt med forslagsstillernes formulering, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også beslutningsforslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-09:
Jamen det tager vi med, selvfølgelig.
Jamen altså, lige nøjagtig i forhold til hegnsloven vil jeg være ærlig og sige, at ordføreren var hr. Kenneth Fredslund Petersen, så den er jeg ikke meget specifikt inde i.
Men hvad angår naturnationalparkerne, har vi absolut intet imod, at man har nogle naturområder, hvor man øger muligheden for biodiversitet og sådan noget, men vi mener ikke, at de skal være hegnet ind, eller at dyrene skal være overladt til sig selv derude, altså dyr, der måske ellers, under normale omstændigheder, ville have behov for at få hjælp fra mennesker.