runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-21:
Det er jo fuldstændig irrelevant, om de mennesker kommer til Danmark på en særlov, eller om de kommer hertil, fordi de har et retskrav på asyl, jævnfør flygtningekonventionens bestemmelser.
Det, der er essensen, er, at de mennesker kommer til Danmark og muligvis i et meget, meget stort antal, og at det samtidig er den gruppe, der klarer sig dårligst i stort set samtlige statistikker, når det kommer til kulturel tilpasning, arbejdsmarkedstilknytning og kriminalitet.
De mennesker ender lige om lidt med at stå i Danmark, og ministeren har ingenting, han ønsker at gøre ved det, for han kan ikke gøre noget ved det.
Det er kun Dansk Folkeparti, der gør noget ved det, fordi vi er indstillet på at opsige konventionen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-21:
Jamen jeg må bare sige, at hr. Mikkel Bjørn helt har misforstået det, hvis hr. Mikkel Bjørn ikke mener, at der er forskel på at lave en særlov og at opfylde de generelle flygtningebetingelser.
Det er klart, at hvis vi i Folketinget, hver gang vi havde en gruppe, der f.eks. tog ophold i en kirke eller på andre måder demonstrerede en utilfredshed med at blive sendt hjem, fordi de ikke havde et reelt asylkrav, lavede en særlov for dem, så ville der selvfølgelig komme mange, mange flere flygtninge til Danmark.
Det ville være helt uoverstigeligt, hvorimod at det, at vi holder fast i, at det kun skal gælde folk, der reelt har et asylkrav, selvfølgelig gør, at der er færre af dem, som ikke har det, som kommer til Danmark, hvilket jo er årsagen til, at Danmark er det land i Vesteuropa, der har det næstlaveste antal asylansøgere pr. indbygger i øjeblikket.
Christina Egelund (M), 2024-02-21:
Tak formand, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Altså, jeg vil starte med at slå fast, og det ved jeg ligger spørgeren meget på sinde, at vi skal have en ny pædagoguddannelse.
En ny pædagoguddannelse skal kunne mange forskellige ting.
Den skal først og fremmest bryde med nogle meget negative strukturelle spiraler.
Vi skal have flere til at søge ind på pædagoguddannelsen.
Vi skal have færre til at falde fra undervejs, og vi skal også sikre på længere sigt, at dem, der så er uddannet pædagog, faktisk også bliver i faget og arbejder som pædagog i længere tid, end tilfældet er nu.
Og så skal den selvfølgelig kunne det helt grundlæggende: De uddannede pædagoger skal klædes rigtig godt på til at arbejde som pædagog, når de er færdige med deres uddannelse.
Alt det her kræver en helt ny uddannelse, og derfor er det selvfølgelig også godt, at regeringen sammen med SF, LA, Danmarksdemokraterne og Det Konservative Folkeparti har sikret, at vi faktisk har penge til at løfte kvaliteten af en ny pædagoguddannelse.
Når vi så skal lave den nye uddannelse, synes jeg – og det kan man have forskellige tilgange til i politik – at vi skal være meget varsomme og have et stærkt blik for en rigtig arbejdsfordeling mellem, hvad det er, vi politikere skal blande os i eller detailstyre, og hvad det er, vi skal udarbejde i et tæt samarbejde med interessenter.
For nu bare at være helt ærlig, når jeg skal svare på spørgerens spørgsmål: Jeg ved ikke, om legemod er det rigtige, tungtvejende hensyn i indholdet af en ny uddannelse.
Jeg er ikke pædagog.
Det har jeg simpelt hen ikke forstand på.
Det er der heldigvis andre der har, og dem synes jeg vi skal lytte til, når man skal udarbejde en ny uddannelse.
Men så vil jeg da, når det er sagt, gerne sige: Intuitivt lyder det da rigtigt, at det har et stærkt fokus.
Men så dyb en viden om pædagogik har jeg simpelt hen ikke, at jeg vil lægge mig fast på det her.
Lotte Rod (RV), 2024-02-21:
Hvad er ministerens holdning til, at en ny pædagoguddannelse skal give meget mere legemod?
Jeppe Bruus (S), 2024-02-21:
Jeg tror godt, at man kunne nævne navne, så man kom hele alfabetet igennem.
Som jeg sagde før, tror jeg, at det, mange af de her sager har tilfælles, er, at det er på motorområdet.
Der er udfordringer, og man er i gang med at lave en ny løsning.
Jeg er også nødt til at sige, at hvis man nu kigger på det i et historisk perspektiv, er det også udtryk for, at man i en del år desværre har skåret relativt meget ned på skattevæsenet og har troet, at man har kunnet løse tingene nemt og enkelt.
Nu er vi så i gang med en genopbygningsfase og at rydde op i mange af de fejl, man har lavet i fortiden.
De arbejder på sagen, og det kommer til at tage noget tid.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-02-21:
Ja, der er nogle steder, hvor der er en bagatelgrænse, men vi må så også konstatere, at der er nogle steder, hvor der ikke er det.
Lad os kigge på nogle af de eksempler, der har været.
Per Hjortshøj fra Lystrup skal af med 38 øre, Susanne Hansen fra Videbæk skal af med 30 øre, Tomas Karlsbjerg skal af med 8 øre, og Peter Christensen skal af med 9 øre.
Og så er der en, der hedder Vilmer Christiansen, som skal af med 21 øre.
Og så er der sikkert rigtig, rigtig mange andre, som ikke har været i B.T., Ekstra Bladet, TV MIDTVEST og alle mulige andre steder.
Men det er da et tegn på, at det altså er en glidebane, man er ude på, når man bruger en så rigid lovgivning.
Det håber jeg at ministeren trods alt vil anerkende.
Lotte Rod (RV), 2024-02-21:
Men vores opgave som politikere er jo også at sætte formål og værdier og retning.
Og når jeg spørger til det her, er det jo, fordi legekulturen har ændret sig.
Derfor spiller det en helt afgørende rolle, at pædagoger kan hjælpe børn ind i legen.
Forskeren Ditte Winther-Lindqvist siger sådan her: »Ligesom man på kokkeskolen lærer fire grundsaucer, skal man på pædagoguddannelsen lære fire grundlege, der passer til forskellige størrelser børnegrupper, som man kan justere og variere i det uendelige.«
Er ministeren enig i det?
Jeppe Bruus (S), 2024-02-21:
Altså, der er nogle steder, hvor der er bagatelgrænser.
Man arbejder på at lave en ny løsning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-02-21:
Vi takker da også for, at skatteministeren siger det, og det er fint, at man vil gøre noget ved det – med et eller andet tidsperspektiv – men det ændrer jo bare ikke ved, at det ikke kun er skattevæsenet, der har de her problematikker.
Altså, vi har noget fra Udbetaling Danmark.
Jeg har selv kendskab til folk, der har fået en årsopgørelse, hvor de skal betale 17 kr.
De har fået 17 kr. for meget udbetalt i varmehjælp i 2022.
Der ender man med at sende tre fysiske rykkerskrivelser til en folkepensionist med porto og hele molevitten.
Man må jo også, synes jeg, prøve at gribe i egen barm og så acceptere, at der skal gøres noget ved det.
Jeppe Bruus (S), 2024-02-21:
Jeg har lige et par ting.
For det første tror jeg ikke, jeg beskyldte spørgeren for at sætte spørgsmålstegn ved, om folk skal betale eller kan betale 9 øre eller 4 øre, og det behøver vi ikke bruge lang tid på at diskutere.
Selvfølgelig både kan og vil man det, så det er ikke det, vi snakker om.
For det andet har spørgeren siddet i Folketinget længere, end jeg har, og det er jo rigtigt, at det kan virke besynderligt, for hvorfor kan man ikke bare fikse det?
Der må man bare sige ved selvsyn som skatteminister, at det, der kan lyde nemt, ikke altid er nemt i forhold til bare lige at fikse et system.
Det er måske også udtryk for, at systemet faktisk fungerer, altså at der ikke sidder en medarbejder, der manuelt sender de her ting ud, men at det hele kører elektronisk.
Og det sidste skal være, at jeg ikke sagde, at de må se at arbejde, for de arbejder på at lave en løsning.
Jeg vil også bare lade være med at stå og foregive, at det så er overstået i morgen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-02-21:
Tak til skatteministeren.
Det er sådan set ikke det, der er ærindet med det her, så jeg forstår egentlig ikke, at skatteministeren går så meget op i det.
Jeg er selvfølgelig glad for, at skatteministeren så siger, at man vil begynde at se på det, men jeg synes også, det er lidt blodfattigt, i forhold til at der jo er gået så lang tid.
Vi lever jo i den digitale tidsalder.
Det kunne man finde ud af dengang, hvor man ikke havde computere i den helt store milliardklasse, som vi har i dag.
Derfor er det lidt underligt nu, at det godt og vel 30 år efter åbenbart er en stor udfordring at få sat en minimumsbegrænsning på.
Det er noget, der skal ses på, som skatteministeren siger.
Jeg er faktisk egentlig ked af, at jeg er kommet til i det her spørgsmål at skrive 9 øre som det mindste, for i mellemtiden er vi kommet helt ned på 4 øre nu, som der bliver sendt regninger ud til folk på, og hvor man tilbyder en tilbagebetalingsordning, hvis man får det at vide af Gældsstyrelsen, men vi skal jo komme med faktuelle tal.
Jeg håber da, at også skatteministeren kan se, at det ikke er noget, vi bare skal se på, men at det er noget, vi skal fikse, som det hedder ovre i Jylland.
Der må man altså kunne lave nogle modeller, hvor man får gjort op med den rigide tilgang til det med at sige, at en rente er en rente, og at en rente skal betales.
Jeppe Bruus (S), 2024-02-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan sådan set godt forstå, at både spørgeren her, men også de borgere, der oplever at få en opkrævning på 9 øre og måske lidt rentetilskrivninger på det, kan synes, at det virker meget besynderligt.
De sager, der er om opkrævning af små beløb, som jo med mellemrum bliver omtalt i medierne, handler stort set alle sammen om for sent betalte motorafgifter, hvor der på grund af en for sen betaling, f.eks. en grøn ejerafgift, løber renter på, som skal betales.
De nuværende regler om motorkrav indeholder ingen bagatelgrænser for, hvor små rentebeløb der må opkræves.
Skattestyrelsen bliver derfor også, selv om der er tale om helt små beløb, nødt til at opkræve disse beløb og sende dem til inddrivelse, hvis der ikke bliver betalt.
Skattestyrelsen arbejder på at etablere en ny opkrævningsløsning for bl.a. motorafgifter, og i den forbindelse vil Skattestyrelsen se på, hvordan beregningen og opkrævningen af renter kan styrkes.
Det er klart, at håndteringen af småbeløb også er en naturlig del af det arbejde.
Det kommer til at tage tid at udvikle de her nye opkrævningsløsninger, og helt grundlæggende set tænker jeg, at vi alle sammen ved, at vi jo skal betale det, vi skal betale, til tiden, og hvis ikke vi betaler til tiden, løber der renter på.
Derfor er der nogle steder, hvor der er bagatelgrænser, men her på motorområdet er man altså i gang med at lave en ny opkrævningsløsning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-02-21:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet til skatteministeren lyder: Hvad er ministerens holdning til, at Skattestyrelsen, Udbetaling Danmark m.fl. sender opkrævninger til borgere på helt ned til 9 øre og tilmed truer med at sætte Gældsstyrelsen til at inddrive beløbet, hvis der ikke betales rettidigt, og vil ministeren være indstillet på at indføre en generel minimumsgrænse for opkrævninger, og i bekræftende fald, hvad ville niveauet for denne grænse, ifølge ministeren, med fordel kunne sættes til?
Maria Durhuus (S), 2024-02-21:
Tak for ordet.
Ordningen med et socialt frikort er jo en social indsats, der har været i brug i en del år efterhånden, og som har vist sig bare at vokse og blive udviklet og blive bedre.
Siden ordningen trådte i kraft, har mere end 11.500 borgere fået et socialt frikort, og mere end 5.200 af dem har brugt deres frikort i forbindelse med en eller flere ansættelser.
Det er mere end fem gange så mange som dem, der havde brugt deres sociale frikort ved udgangen af 2020.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Socialdemokratiet tror på, at det at være en del af arbejdsmarkedet og bidrage til et samfund, til en forening, til et fællesskab er med til at øge trivslen og menneskers psykiske helbred.
I dag behandler vi et lovforslag om at permanentgøre frikortet.
Det er i sig selv en stor sejr for mange mennesker, og det er en virkelig god udvikling, vi har set.
Det giver tryghed, og det giver værdi at være en del af et fællesskab og kunne stå op til noget og møde mennesker, og det baner vejen for at skabe plads til og mulighed for at skabe nye tankegange.
Vi har set det med den nye kontanthjælpsreform, hvor man også har lagt ind, at de borgere, der får kontanthjælp, får mulighed for at have en indtjening for sig selv.
Jeg har mødt mange mennesker i min tid, inden jeg kom i Folketinget.
Jeg har set starten på det sociale frikort, men jeg har også været med til at tage det til mig i f.eks. socialpsykiatrien.
Jeg har været ude at besøge virksomheder, der har taget unge ind som en del af et resocialiseringsprojekt og på den måde bevist, at man lige så stille kan inkluderes i et arbejdsmiljø; man starter med at komme måske 2 timer, og lige pludselig kommer man tre gange om ugen, fordi nogen venter på en, og fordi man har noget at stå op til.
Som ordfører vil jeg sige,
at det her er så vigtig en dag i dag, hvor vi førstebehandler forslaget om det sociale frikort.
Det er en meget, meget stolt dag, og jeg synes, at vi på alle mulige måder skal være stolte af, at vi har udviklet noget sammen på tværs af partier, på tværs af regeringer, og at vi i dag skal førstebehandle permanentgørelsen af noget så vigtigt for så mange mennesker.
Tak for ordet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-02-21:
Tak for det.
Det sociale frikort er et rigtig godt eksempel på god socialpolitik.
Det her lovforslag er en vigtig sejr for de udsatte danskere, som med det sociale frikort får en mere overskuelig vej ind på arbejdsmarkedet.
I Venstre har det været en mærkesag for os længe.
For os at se er det vigtigt for menneskers trivsel, at de har mulighed for at bidrage og for at være en del af det fællesskab, som et arbejde giver, og få en tilværelse med værdighed og formål
Forsøgsordningen med det sociale frikort blev startet op i 2019.
Det viste gode erfaringer og blev forlænget, og nu er vi altså rigtig glade for, at det bliver gjort permanent.
Det betyder, at endnu flere mennesker, som er udsatte, i fremtiden får mulighed for at have noget at stå op til om morgenen, få en fod indenfor på arbejdsmarkedet og bidrage til fællesskabet med det, de kan, uden at blive trukket i f.eks. kontanthjælp.
For os handler det om livskvalitet og muligheder for den her gruppe af danskere, som har det særlig svært.
Og erfaringerne viser, at nogle også får mod på at bevæge sig længere ind på arbejdsmarkedet og i retning af et mere selvstændigt liv.
Det er rigtig godt.
I Venstre er det vigtigt for os, at vi sikrer, at der findes en overskuelig vej til en tilværelse med uddannelse eller med arbejde, også for dem, som måske lige nu står langt fra det.
Vi tror på, at alle skal have mulighed for at bidrage med det, som de kan.
Nogle har bare brug for ekstra støtte på vejen, og her er det sociale frikort et godt værktøj.
Så vi mener, at permanentgørelsen er det eneste rigtige, og det gælder både for den enkelte og for samfundet.
Vi støtter lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne gå ned ad det spor, som ministeren også kommer ind på, nemlig det med uigennemskuelige incitamenter og krav, man ikke kan leve op til, og et sanktionsregime, som faktisk gør, at man måske står et svagere sted, end da man kom ind i systemet.
Så kan man tale om, at lyset bliver slukket i øjnene på nogle af dem, som er udsatte, og som ikke kan gennemskue, hvordan det er, man faktisk får hjælp, og den indsats, der er fra f.eks. kommunen.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre – netop med fokus på, når noget konflikter med det konkrete menneskes livskvalitet og muligheden for, at den enkelte kan mestre sit eget liv, som er noget af det, vi bl.a. har også har haft til hensigt, når vi har lavet HOI-loven – hvordan Socialministeriet bliver inddraget i regeringens forhandlingsoplæg til sommer om en nytænkning af fremtidens beskæftigelsesindsats, og hvad Socialministeriet faktisk kan spille ind med i forhold til den erfaring, man har gjort sig, så vi får besluttet nogle gode ting og også får tænkt nogle af de udsatte mere ind i det.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Der mener vi, at det selvfølgelig ville være en utrolig positiv konsekvens af de forhandlinger i forhold til fremtidens jobcentre.
Jo mere du møder den samme sagsbehandler, jo bedre.
Det er altid godt.
Men vi vil gerne gå videre og have et forsøg med kontanthjælp uden modkrav og altså ophæve ydelsen.
Forsøg rundtomkring i verden viser, at hvis du lader være med at tvinge folk, virker det faktisk direkte motiverende.
Når folk får lov til at sige nej, begynder de faktisk at sige ja.
Så det kunne vi godt tænke os at få bevist på et mere videnskabeligt plan.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-21:
Vi har jo også i samme ministerie vedtaget en lov, som er en helhedsorienteret lov og handler om at lave en helhedsorienteret indsats, hvor du har én koordinerende sagsbehandler, i stedet for at du bliver sendt i tvangsaktivering, samtidig med at du måske er ved at miste din bolig eller det går rigtig dårligt for dit barn i skolen.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre Alternativet, om Alternativet ser en åben dør i de forhandlinger, der kommer til sommer, og hvor der skal findes de her milliarder i jobcentrene, så vi faktisk tænker helhedsorienteret.
Eller hvad tænker Alternativet der?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-21:
Altså, hvordan vi tilrettelægger arbejdet internt i regeringen, er ikke sædvanligvis noget, vi svarer på i Folketingssalen, og det gør jeg så heller ikke i dag.
Men sædvanligvis har jeg et ufattelig godt samarbejde med beskæftigelsesministeren.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Tak for det.
Vores bekymring har været, at socialpolitik i høj grad er blevet til beskæftigelsespolitik.
Det er, som om arbejde er blevet til medicin.
Vi har set i beskæftigelseslovgivningen, hvordan tusinder og atter tusinder af syge danskere er blevet tvunget til at jage et arbejde, som de ikke kunne tage, under trussel om, at man vil tage deres hjælp fra dem.
Det har bragt utrolig mange familier i en meget, meget uværdig situation.
Derfor er jeg lidt bange for, at beskæftigelsessystemet kommer ind i det her med forkerte målgrupper.
Vi taler i dag om Socialministeriet, og her har vi lov til at betragte mennesker som nogle, der har lov til at få det bedre uden at skulle i arbejde eller leve op til noget som helst andet, men fordi de er til.
Det er utrolig vigtigt, at vi holder det adskilt, og at der er den ret for mennesker, for folk med handicap, for folk med sygdomme og for alle mulige mennesker med udfordringer, at man faktisk gerne må få det bedre, fordi man er til, i stedet for at det er, fordi man skal være en produktionsenhed i et eller andet stort produktionssystem.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-21:
Tak for det.
De tidligere bemærkninger giver mig lyst til at stille ordføreren spørgsmålet om, hvorfor vi har den her bekymring.
Det bliver taget lidt ud af kontekst, som om man ikke ser på det årti, hvor beskæftigelseslovgivningen er blevet det primære og trumfer så mange andre hensyn.
Altså, det er jo ikke for sjov, at nogle siger, at hvis jobcentrene virkelig er så gode til at gøre en rask, kunne man sløjfe hospitalerne og så bare sende folk ned på kommunen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål til ordføreren: Hvorfor er der den her bekymring?
For det kommer jo ikke ud af det blå.
Det vil jeg bare give ordføreren mulighed for at uddybe.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Ja, bestemt.
Vi hører til dem, der mener, at der skal være en ansvarlighed ude i sidste led, og at vi på det her felt ikke skal kontrollere for meget og bruge for mange penge på det – vel at mærke hvis det bliver brugt af de mennesker, som det er tiltænkt, i stedet for at være en beskæftigelsesforanstaltning, der bliver brugt til den forkerte målgruppe.
Så vi er på den fløj, der ikke ønsker at kontrollere det her for meget.
Nu har vi haft det igennem Folketinget tre gange, og det kører, og vi får en god historie om det.
Så giv det lidt frihed, og få det til at fungere.
Katrine Daugaard (LA), 2024-02-21:
Jeg er meget enig i fru Maria Durhuus' pointe her.
Liberal Alliance er heller ikke glad for bureaukrati, så det er jeg glad for at ordføreren også pointerer.
Derfor håber jeg også, at hr. Torsten Gejl har lyst til at dykke ned i, hvad det er, økonomien her bliver brugt på, også i forhold til de her revurderinger, altså om det virkelig skal være hvert eneste år, de skal foretages, eller om det i virkeligheden er for dyrt, i forhold til hvor meget eller hvor lidt man kan udnytte det her sociale frikort.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Ordføreren må endelig ikke blive ked af det eller føle sig ramt, for vi vil det samme.
Vi vil sikre, at det lige præcis er dem, som ordføreren nævner, der får adgang til det her.
Og det kan også godt være, at det fungerer fint gennem en beskæftigelsesindsats.
Jeg vil bare sikre, at det ikke er mennesker, der ikke står med de umiddelbare kriser, udfordringer, behov og problemer, som er dem, det er tiltænkt.
Så jeg tror egentlig, vi taler samme sprog, og jeg vil lige præcis gerne være med til at undersøge, om det bliver brugt til dem, det er tiltænkt.
Maria Durhuus (S), 2024-02-21:
Jeg mener, vi har brug for en drøftelse af det, og det vil jeg gerne spørge ordføreren hvad han mener om, for for mig er grænsen ikke helt hårfin, i forhold til om det er beskæftigelsespolitik eller socialpolitik.
Når jeg møder en ung kvinde, der sidder på et herberg ramt af kriminalitet og stofmisbrug, og som via det sociale frikort får et job, hvor hun ikke kunne have mødt op, hvis det var ordinær beskæftigelse, men hvor hun via det sociale frikort langsomt bliver indrulleret og nu er på vej til at kunne møde tre gange om ugen og overgå til ordinær beskæftigelse, så mener jeg jo, det er socialpolitik af fineste klasse, som baner vejen for, at man kan overgå til ordinær beskæftigelse, og ikke beskæftigelsespolitik.
Så jeg bliver ked af det, hvis vi allerede nu begynder at dreje det, for det sociale frikort handler om Krølle, men det handler godt nok også om mange andre mennesker end Krølle lige nu.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Jeg havde også glæden af at være med i Socialministeriet, dengang den her ordning blev lanceret via Gadejuristen og fru Nanna W. Gotfredsen; før det var det Krølle, og derefter var det via Liberal Alliance.
Det var jo et forslag, der gik rent ind.
Det er sjældent, at der kommer så god en idé.
Der kommer mange gode idéer, men den her var særlig.
Jeg kunne godt have fundet på at drille LA lidt med, at det blev så gigantisk et bureaukrati.
Vi har lavet en gigantisk mastodont af et bureaukrati.
Jeg ved, at LA har en afbureaukratiseringsordfører, som måske lige skulle have været indeover.
Det har også været ekstremt dyrt.
Det er virkelig ikke så let at give folk mulighed for at kunne træde ind ad døren og hjælpe til på gulvet i et varehus og så gå ud af døren med lidt sedler i lommen.
Der skal betales skat, og der er modydelse, og der er, jeg ved ikke, hvor mange ministerier der skal involveres.
Så det er da i sandhed noget af en ordning, vi har fået lavet her.
Men nu har vi brugt alle pengene, så lad os da komme videre med den.
Men en af grundene til, at jeg trods alt synes, at det var godt, var, at det var et meget, meget godt forslag, og en af grundene til, at jeg ikke driller LA så meget med det, er, at jeg selv var med til at vedtage det, og det var en fornøjelse.
Men jeg har fået at vide via spørgsmål til beskæftigelsesministeren, at der er en håndfuld beskæftigelsesindsatser, det her bliver brugt i.
Og jeg strandede ligesom, for i det sidste svar, jeg fik, sagde man: Vi ved ikke, hvor mange det er.
Så det kan jo godt være, at det er nogle dygtige sagsbehandlere, der sender lige præcis de rigtige mennesker ind i det her tilbud, sådan at flere folk får adgang til det, som måske ikke vidste noget om det.
Men jeg kender også beskæftigelsesindsatsen godt nok til at vide, at det også kan være alt muligt andet.
Så jeg synes, at vi skal prøve at få det afdækket nu og få et bedre svar.
Jeg ved ikke helt hvordan, men det kan være, at ministeren kan hjælpe, for vi er nødt til at finde ud af, om den her ordning bliver brugt, som den var tænkt.
Det var virkelig, virkelig tænkt godt.
Men vi vil selvfølgelig gerne støtte forslaget og vil være med til at gøre det her permanent, og det er dejligt at være med til en forhandling, hvor vi taler om noget, der er så ægte og giver så meget mening, og hvor der er så meget smil på læben i Folketingssalen.
Tak, formand.