runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2022-02-23:
Tak til hr. Sikandar Siddique for spørgsmålet.
Jeg vil ikke gå nærmere ind i den juridiske analyse, som Amnesty International lægger til grund for sine konklusioner.
Det væsentlige er, at vi er enige med Amnesty International i, at menneskerettighedssituationen særlig i de besatte områder er bekymrende og kræver opmærksomhed.
Det samme var som bekendt også mit budskab, da jeg sidste år forholdt mig til rapporten fra Human Rights Watch.
Israel har som besættelsesmagt et særligt ansvar.
Bosættelserne udgør et meget konkret og alvorligt problem, hvilket vi fra dansk og EU's side ikke har tøvet med at fastslå igen og igen, ikke mindst de forgangne 3 år som medlem af FN's Menneskerettighedsråd.
Hertil er den strategiske ramme for Palæstina 2021-2025 fortsat et vigtigt dansk redskab til sammen med særlig EU at forfølge tostatsløsningen.
Det fritager ikke det palæstinensiske selvstyre for også at have ansvaret for forholdene på Vestbredden.
Der er som bekendt løbende rapporter om kritisable forhold, om selvstyrets vilje og evne til at leve op til menneskerettighederne der.
Endelig er der situationen i Gaza, hvor Hamas som de facto-ledelse ofte ser stort på menneskerettighederne for de knap 2 millioner palæstinensere der.
Danmark har i mange år støttet civilsamfundets organisationer i Palæstina og Israel, der arbejder for menneskerettigheder i de besatte områder, og i en tid, hvor eskalering også er blevet dagens orden, er det vigtigt, at vi også støtter nedefra og op, så at sige.
Regeringen vil fortsætte indsatsen, særlig gennem EU samt i FN, for at sikre overholdelse af den humanitære folkeret og de internationale menneskerettigheder og påtale af ansvar for overtrædelser, både når det gælder statslige og ikkestatslige aktører.
Det har jeg sådan set svaret på.
Det vil vi ikke.
Vi vil heller ikke gå nærmere ind i den juridiske analyse, som Amnesty International lægger til grund for sine konklusioner her omkring betegnelsen apartheid.
Hvad Frie Grønne måtte mene, er Frie Grønnes eget valg.
Det, vi er optaget af, er at finde en bæredygtig retfærdig løsning for både israelere og palæstinensere, en tostatsløsning, så de kan leve i fred side om side inden for internationalt anerkendte grænser i stater, der respekterer grundlæggende menneskerettigheder, herunder demokratiske rettigheder.
Jeg tror ikke, at indledningen på spørgsmålet fra hr. Sikandar Siddique var helt klar.
Men prøv at høre: Jeg sagde det før.
Jeg vil ikke gå nærmere ind i en juridisk analyse, som Amnesty International lægger til grund for sine konklusioner, herunder om kriterierne for anvendelsen af betegnelsen apartheid måtte være opfyldt.
Det centrale er, og her håber jeg at vi er enige, og hvor vi også er enige med Amnesty International i det her, at der er eksempler på alvorlige menneskerettighedskrænkelser i forhold til palæstinenserne.
Regeringen vil så i et nært samarbejde særlig i EU forstærke indsatsen for at sikre overholdelsen af den humanitære folkeret og de internationale menneskerettigheder i forhold til netop palæstinenserne.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-23:
Og det er vi enige i, men når vi i øjeblikket kan se og høre udenrigsministeren og regeringen sammen med USA og EU med god grund fordømme Rusland for at krænke international lov ved at anerkende østukrainske regioners selvstændighed og ved en mulig annektering af dem, så må ministeren også anerkende hykleriet og dobbeltstandarden i, at både EU, USA og ministerens egen regering ikke fordømmer, at Israel gør præcis det samme i de besatte områder af Palæstina.
Jeppe Kofod (S), 2022-02-23:
Jeg vil gerne anholde det her med at sammenligne to forskellige situationer og grundlæggende sige, at det, som regeringen arbejder på sammen med partnere i EU, sammen med FN og med amerikanerne er en tostatsløsning – en forhandlet tostatsløsning, hvor de to folk, israelere og palæstinensere, kan leve fredeligt side om side inden for internationalt anerkendt grænser, hvor rettighederne for alle folk respekteres, inklusiv demokratiske rettigheder.
Der er desværre, og det er vi enige i, store krænkelser af menneskerettigheder begået af palæstinensiske myndigheder på Vestbredden og i Gaza, men vi har også, selvfølgelig qua at Israel er en besættelsesmagt, set eksempler, som vi også tager afstand fra.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-23:
Men ministeren siger, at det kræver opmærksomhed.
Det forstår jeg ikke.
Altså, alene i 2021 er 70 børn blevet dræbt af den israelske hær.
Folk får smadret deres hjem.
Folk får stjålet deres jord.
2 millioner mennesker i Gaza er fængslet umenneskeligt.
Hver evig eneste dag bliver det palæstinensiske folk umyndiggjort.
Hver evig eneste dag bliver de terroriseret af den israelske hær.
FN siger det.
B'Tselem siger det.
Amnesty siger det, og Frie Grønne siger det.
Israel er en apartheidstat.
Derfor spørger jeg ministeren igen: Vil regeringen erklære Israel for en apartheidstat?
Samira Nawa (RV), 2022-02-23:
Mange tak til formanden.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at kun hver anden anmodning om aktindsigt efter offentlighedsloven ifølge oplysninger fra TV 2 den 13. februar 2022 behandles af ministerierne inden for fristen på 7 dage?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt, at anmodninger om aktindsigt bliver behandlet så hurtigt som muligt, og det synes jeg, fordi det er en væsentlig forudsætning for, at loven kan opfylde sin intention om at understøtte særlig mediernes formidling af aktuelle sager til offentligheden, og derfor indeholder offentlighedsloven også frister for behandling af sager om aktindsigt.
Hovedreglen er så, at sagerne skal afgøres snarest, hvilket vil sige hurtigst muligt, og det følger af loven, at afgørelsen skal træffes inden 7 arbejdsdage, medmindre det på grund af eksempelvis sagens omfang eller kompleksitet undtagelsesvis ikke er muligt.
Hvis en sag er omfangsrig eller indeholder svære retlige problemstillinger, er det forudsat i loven, at sagsbehandlingstiden kan overstige de 7 arbejdsdage.
Det er i den forbindelse forudsat, at sagsbehandlingstiden i helt særlige tilfælde kan være op til 47 arbejdsdage.
Det kan også have en betydning for myndighedernes mulighed for at træffe afgørelse inden for 7 dage, hvis de på kort tid modtager et stort antal anmodninger.
Loven indeholder ikke en nærmere angivelse af, hvor stor en andel af den enkelte myndigheds sager, der bør være afgjort inden for 7 dage.
Det vil i sagens natur, som vi også lige var inde på, afhænge af karakteren af anmodningerne, som myndighederne modtager.
Ifølge lovens forarbejder bygger udtrykket undtagelselsvis – og her citerer jeg – på en forventning om, at antallet af aktindsigtssager, hvor denne frist ikke kan overholdes, i det samlede billede af aktindsigtssager for samtlige landets myndigheder ikke må overstige det normale.
Fristen på 7 arbejdsdage bygger altså på en forudsætning om det samlede billede af aktindsigtssager i samtlige landets myndigheder – ikke kun i landets ministerier.
For mit eget ministeries vedkommende kan jeg oplyse, at der er fokus på at behandle aktindsigtsanmodninger så hurtigt som muligt.
Justitsministeriet behandler årligt mellem 500 og 600 anmodninger om aktindsigt, hvilket jo er et svimlende højt antal, og ministeriet behandlede i 2021 50 pct. af sagerne inden for 7 dage.
Det tal har i øvrigt ligget nogenlunde stabilt siden 2018, hvor vi lavede måltal for det.
Tak for ordet.
Jeg har så til gengæld et ur, og jeg kan se, at jeg har 28 sekunder til at svare på de relativt omfattende spørgsmål, der blev stillet, så det kan godt være, at jeg skal vende tilbage ad et par omgange.
For at gå til det, som er det centrale, nemlig det her med, om der skal flere patruljevogne ud, så var noget af det – og det var faktisk, før spørgerens parti desværre røg ud af aftalen om politiet – der blev sat fokus på, jo lige præcis øget patruljering og øget tilstedevær af patruljevogne.
Så det er også en mulighed, som der arbejdes med, og jeg er sikker på, at de lokale politikredse selvfølgelig allokerer ressourcerne derhen, hvor utrygheden er.
De andre spørgsmål vil jeg meget gerne svare på, men nu er min tid simpelt hen løbet ud i denne omgang.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-02-23:
Jamen så kan jeg jo hjælpe lidt ved at spørge igen: Hvad er ministerens holdning om nogen til lukketiderne for værtshusene?
Og hvis ministeren kan nå det, vil jeg høre: Kunne ministeren overveje, at normalstraffen for vold, når den foregår om natten og på åben gade, skærpes i forhold til den, der er gældende i dag?
Det er alt sammen for at etablere en mere præventiv situation, hvor folk afholder sig fra vold og anden form for kriminalitet.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Nu har jeg så lidt længere tid, og derfor vil jeg starte med at sige, at jeg helt forstår den bemærkning om nærpolitistationerne og deres virke, men man skal være opmærksom på, at selv om de kun har åbent i 15 timer, er der fem personer ansat på fuld tid.
Det betyder, at der er betydelige ressourcer til rådighed, også uden for åbningstiden, og noget af det, det bliver brugt til, er bl.a., at man kan være til stede, hvis der er kræmmermarked, eller hvis der er særlige omstændigheder, som kræver tilstedevær.
Og det er, fordi vi jo har haft erfaringer med, at unge mennesker, når de er i byen i øvrigt, søger derhen og der bliver værtshus uden for 7-Eleven, eller hvad det nu måtte være.
Det planlægges i virkeligheden lokalt, hvordan bemandingen er.
Det er rigtigt, at der skal være minimum 15 timers åbningstid; nogle har åbent længere.
Men lad os antage, at de har 15 timers åbningstid, men der er stadig væk fem personer, som har 37 timers arbejdsuge, der skal afvikles i forbindelse med nærpolitistationerne.
Det betyder jo, at der vil være folk til stede, og det betyder også – det ved jeg – at man sørger for at holde øje med, hvor der er behov for, at man er til stede; ved sommerfesten, når der kommer påskebryg eller julebryg på gaden, eller hvad det måtte være.
Så noget af det, der bliver vundet ved nærpolitistationerne, er lige præcis det der nære kendskab.
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-23:
Tak for det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-02-23:
Tak for det.
Hvis jeg havde sat en konkret dato på, var der røget et brev rundt, vil jeg sige.
Sådan plejer det at være – det er først lige til sidst, man lægger kalenderen klar.
Men jeg forstår sagtens spørgsmålet, for vi har jo haft en ekspertgruppe, der har arbejdet, og vi har været meget optaget af – i øvrigt i fællesskab med hinanden og med en stribe andre partier her i Folketinget – at få rettet op på nogle af de ting, der ikke fungerer godt med 12-skalaen.
Og det skal vi helst nå, også inden for en overskuelig fremtid, men så har vi været ramt af corona og alt mulig andet, som jo er ved at være overstået.
Det er ikke helt ukompliceret at lave en ny karakterskala, skulle jeg hilse at sige, og det er utrolig vigtigt, at vi rammer rigtigt, for det har stor betydning for den enkelte elev og strukturelt for vores samfund, hvordan vi griber det an.
Jeg synes, og det tror jeg for så vidt vi har en stor grad af enighed om, at der er for få trin på midten, at der måske er for få trin i det hele taget; men særligt på midten gør det rigtig av, at der er så langt mellem trinnene, som der er.
Man føler, at man skal kæmpe og kæmpe og kæmpe derudad, uden at man flytter sig overhovedet karaktermæssigt.
Så er der nogle problemer i toppen af skalaen, og der er altså også nogle problemer i bunden af skalaen, hvor man ikke kan mærke progressionen i sin faglige udvikling på samme måde, som man kunne med den gamle skala.
Trinbeskrivelserne er negativt formuleret – virkelig en dårlig idé.
Altså, man kan sige, at problemkomplekserne synes jeg egentlig er til at tage at føle på, og så handler det jo så om at få fundet, hvad det så er, vi sætter på af tal i stedet for, som løser de problemer.
Så jeg er egentlig ret fortrøstningsfuld, i forhold til at vi nok skal komme i mål, og jeg er egentlig også glad for utålmodigheden, for det gælder jo også om at komme derudad.
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-23:
Tak for det.
Nu fik vi jo også lejlighed til lige at stå og snakke lidt om det, inden vi kom her, og jeg tror, at ministeren har ret i, at der er rigtig mange af principperne, som vi er meget enige om, og hvor jeg egentlig også hører en bred enighed i hele Folketinget, nemlig det her med, at der bare er en skævvridning i hoppene mellem karaktererne, der gør, at man føler, at det kan være rigtig svært at opnå en højere karakter og få belønningen for at være blevet bedre.
Det kan være rigtig træls at se, at det skævvrider hele ens gennemsnit, bare fordi man lige fik en karakter lavere.
Jeg håber også, at ministeren er enig i, at vi ikke ønsker at have minuskarakterer fremadrettet, for der er ingen børn og unge, der er minusgode til noget som helst.
Så har ministeren fuldstændig ret i, når man fremhæver det her med beskrivelserne, at man jo gerne skulle belønne succeserne og ikke kun tælle alle fejlene.
Det skulle også gerne få folk til at turde tage nogle chancer, tænke lidt nyt i forhold til at få belønning for, at de er lidt kreative.
Men grunden til, at jeg alligevel prøver at presse lidt på her, er jo, at der nu har været lavet et stort stykke forarbejde, og jeg har tidligere hørt ministeren sige, at det her skulle komme sammen med optagelsessystemet.
Så kan jeg jo informere om, at jeg i hvert fald har et sidste møde omkring optagelsessystemet, altså der er et opsamlingsmøde den 3. marts ovre i Uddannelses- og Forskningsministeriet.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-02-23:
Tak for det.
Og tak for at have læst kapitlet i bogen.
Jeg må så advare imod piratkopiering – det bør ministeren holde sig fra, men det er nok heller ikke det, der er sket.
Tilbage til det alvorlige emne om nattelivet.
Jeg noterede, at ministeren blandt sine forskellige tiltag nævner nærpolitistationerne, og jeg kan jo forstå, at det er ministerens opfattelse, at de nærpolitistationer, der lukker kl. 15.00, hjælper med hensyn til trygheden i nattelivet, men jeg kan altså garantere for, at det gør de ikke.
De har åbent ganske få timer om ugen og er jo absolut ikke til hjælp om natten andet end til at skabe en falsk tryghedsfornemmelse.
Det, der hjælper noget om natten, er at indsætte flere patruljevogne, og derfor vil mit spørgsmål til ministeren bl.a. være, om han overvejer på særlig udsatte steder, i særlig udsatte situationer og på særlig udsatte tidspunkter at allokere nogle af betjentene fra nærpolitiet til at køre i patruljevogne, for det tror jeg er langt, langt bedre.
Jeg skal sige, at der ikke er noget ur her hos mig, men jeg går ud fra, at formanden meddeler, når tiden er gået.
Det vil jeg så glæde omverdenen med.
En ting er nærpoliti og patruljevogne, noget andet er – og der må jeg medgive, at det er et emne, der går på tværs af mange ministerier, men justitsministeren sidder alligevel i forreste linje: Hvad siger ministeren til spørgsmålet om lukketiderne for værtshusene?
Der har været forslag fremme fra politiet i Vestjylland om, at der skulle lukkes et par timer tidligere.
Der sælges ikke noget de sidste 2 timer, men der er masser af slagsmål og ballade.
Det er et forslag.
Mener ministeren i øvrigt, at det er tilfredsstillende, at man eksempelvis i Aalborg overhovedet ikke kan få en taxa om natten, og at buskørslen er så begrænset, som den er om natten?
Lad os så lige den korte tid taget in mente blive ved nærpolitistationerne: Er det ikke fuldstændig korrekt, at de lukker kl. 15 og dermed overhovedet ikke har nogen virkning om natten, altså at der slet ikke er betjente der om natten, men en tom bygning?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Nej, jeg synes faktisk præcis modsat, at det her netop er et eksempel på, at vi har en regering, som er sjældent åben, også på det her punkt.
Vi offentliggør, hvor langt vi kommer med dem, og vi har også orienteret Folketingets Ombudsmand om, at vi har gjort det sådan, og måltallene er fuldstændig rigtigt, som det blev sagt, at 50 pct. af sagerne skal afsluttes inden for 7 dage.
Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid er 15 dage og den højeste sagsbehandlingstid 40 dage, og hele tiden følger vi op på, hvordan vi ligger i forhold til de tal.
Samira Nawa (RV), 2022-02-23:
For mig og for Radikale Venstre er det her jo en del af en større debat omkring åbenhed og også omkring offentlighedsloven, og ministeren gav for snart et års tid siden udtryk for, at man gerne ville se på ændringer i offentlighedsloven.
Der kunne jeg jo godt tænke mig at høre, om der snart sker noget, og i øvrigt også hvilke ændringer af offentlighedsloven man så ser for sig.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Ja, vi havde faktisk et beslutningsforslag i Folketingssalen, hvor jeg, regeringen, Socialdemokratiet også afgav betænkning, og af det fremgår det jo, at der er et forlig om offentlighedsloven.
Socialdemokratiet, Venstre og Konservative er forligspartier om offentlighedsloven, og det forlig er ikke opsagt af Socialdemokratiet, ikke opsagt af Venstre, ikke opsagt af Konservative.
Derfor er det også naturligt, at den dialog, som først skal tages, tages med forligspartierne.
Det har ikke forhindret, at der faktisk også har været møde med andre partier, men i første omgang kører dialogen mellem de partier, som er en del af forliget.
Sådan tror jeg det er på alle områder.
Samira Nawa (RV), 2022-02-23:
Justitsministeren peger også på sit eget ministerium, og jeg har selvfølgelig også kigget på det, og der kan jeg se, at der er nogle måltal om, at man i 50 pct. af sagerne gerne vil have dem afsluttet inden for 7 arbejdsdage, men jo også et måltal om en gennemsnitlig sagsbehandlingstid for alle sager på 15 arbejdsdage.
På mig kunne det i virkeligheden godt lyde som – hvad skal man sige – en systematisk tidsoverskridelse.
Så synes ministeren ikke, det er problematisk, når offentlighedslovens regler omkring aktindsigt på den måde systematisk tilsidesættes?
Og i hele den diskussion, vi har omkring åbenhed og også at kunne kigge en til enhver tid siddende regering efter i kortene, kunne jeg også godt tænke mig at høre, om det er en prioritet for regeringen at arbejde for mere åbenhed, bl.a. ved at få nedbragt sagsbehandlingstiden på de her aktindsigtsanmodninger.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Jo, det er jeg grundlæggende enig i, og jeg er meget glad for, at spørgeren tager den balance med, som er nødvendig her, nemlig at der på den ene side er behov for at give indsigt i, hvad regeringen, hvad ministeren, hvad jeg går og laver, og at der på den anden side selvsagt også er behov for et fortroligt rum, hvor man kan have en dialog med sine embedsmænd, prøve idéer af, at de kan give en modspil osv., uden at det skal eksponeres
For det ville bare betyde, at den type debatter ville blive handicappet, og at vi ikke ville få det bedst mulige resultat ud af det i forhold til de regler, som resten af samfundet skal indrette sig efter.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-02-23:
Tak for det.
Hvilke initiativer forestiller ministeren sig at tage for i højere grad at sikre unges muligheder for at færdes på åben gade om natten uden risiko for overfald eller anden form for kriminalitet?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Tak for ordet.
Lad mig starte med at slå fast, at danskernes tryghed er en mærkesag for regeringen.
Alle danskere skal kunne bevæge sig frit og føle sig trygge, uanset hvor de færdes.
Det gælder også i nattelivet.
Vi skal ganske enkelt ikke acceptere et natteliv med vold, truende adfærd eller anden kriminalitet, som gør almindelige mennesker utrygge.
Det er lige præcis den indskrænkning af frihed, som jeg har forsøgt at rejse en debat om flere gange, og som i øvrigt har været drivende for regeringens retspolitik.
Tryghed er en forudsætning for frihed og omvendt.
Er man bange for at gå uden for sin dør, fordi det ikke er trygt, eller vælger man som ung at gå en omvej hjem, fordi den almindelige vej hjem er utryg, så har vi et tryghedsproblem, men vi har også et frihedsproblem.
Og jeg ved faktisk – fordi jeg har læst spørgerens udmærkede kapitel i den bog, som ikke kan købes, medmindre man er medlem af spørgerens parti, og som jeg derfor har fået ad anden vej – at vi i det her spørgsmål er meget på linje.
Vi har f.eks. gjort det muligt at forbyde personer, som er dømt for vold i nattelivet, at færdes i nattelivet op til 2 år efter dommen.
Vi har oprettet 20 nye nærpolitistationer, og der er flere beredskabspatruljer.
Men vi er jo ikke i mål endnu, og derfor har jeg også lanceret udspillet »Et tryggere Danmark«, som bl.a. indeholder initiativer målrettet præcis nattelivet – det drejer sig bl.a. om, at der skal stilles krav om, at serveringssteder, som er beliggende i en nattelivszone, skal have mindst én dørmand i nattetimerne, og om et forbud mod salg af alkohol i detailhandelen i nattelivszonerne i nattelivstimerne.
Det er jo nogle af de forslag, som vi har til gode at diskutere, og jeg tror stærkt på, at vi her er på linje, med hensyn til at det er noget af det, der skal til.
Jeg er helt med på de særligt forfærdelige forhold, som vi har set i Aalborg, og som efter min mening kun gør det her endnu mere påkrævet.
Erling Bonnesen (V), 2022-02-24:
Jamen mit ærinde lige nu er simpelt hen bare at jagte fagligheden i det og det faglige grundlag, så vi får et bedre grundlag at tage stilling til det på, end hvad det hidtil har været.
Det er derfor, jeg spørger ind til det.
Jeg lagde også mærke til, at ministeren ikke fik svaret – det var måske en forglemmelse – på, om Miljøstyrelsen direkte anbefaler det på den her facon, og som det er skruet sammen, qua den debat, vi havde lidt tidligere, om, at det tilsyneladende jo var sådan, at regeringen ikke havde baseret sit lovforslag på Miljøstyrelsens anbefalinger.
Jeg vil stadig væk understrege, at vi alle sammen er interesseret i at passe godt på vores omgivelser og vores grundvand og drikkevand.
Og så havde jeg håbet på en sådan lidt fyldigere redegørelse og et lidt fyldigere svar fra ministeren i forhold til det omkring Miljøstyrelsen.
Det får vi lejlighed til at få i udvalgsbehandlingen, og der er jo heller ikke så meget tid nu her i spørgerunden, så jeg vil bare lige slå ned på det med jordlaget, som ministeren siger mangler.
Kunne ministeren uddybe det lidt – om det er noget, der er anbefalet ministeren, f.eks. af Miljøstyrelsen?
Lea Wermelin (S), 2022-02-24:
Jeg synes, det er en lidt besynderlig diskussion omkring Miljøstyrelsen, som er en faglig styrelse i Danmark, som gør et fremragende stykke arbejde, og som jo i øvrigt laver uafhængige faglige vurderinger.
Det, som er den faglige vurdering her, er, at der er en særlig risiko.
Så der er en særlig risiko på de her arealer i forhold til udvaskning af sprøjtemidler, og det er jo så der, vi siger, at de ikkeletnedbrydelige sprøjtemidler skal nu forbydes på de her arealer.
Det synes jeg sådan set er en helt klar faglig vurdering, og derfor håber jeg da også, at Venstre ender med at stemme for.
Mona Juul (KF), 2022-02-24:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, når nu ministeren alligevel har lovforslaget fremme og læser op fra det, om ministeren vil bekræfte, at der i lovforslaget står, at Miljøministeriet samtidig vurderer, at lovforslaget ikke i sig selv vil bidrage til hverken miljø- eller naturmæssige konsekvenser.
Og jeg vil høre, om ministeren vil bekræfte, at Miljøstyrelsen jo selv har risikovurderet det og fundet produktet sikkert, altså glyfosatdelen.
Men måske er jeg lidt forvirret, minister, for det kunne jo være, at jeg håbede på, at ministeren, når vi nu havde udvalgsbehandlingen, rent faktisk fandt ud af, at de bemyndigelser ikke gav nogen mening.
Når nu ministeren mener, at det her er meget grønt, kan man jo omvendt spørge: Hvorfor er det så, at ministeren og regeringen ikke laver et totalforbud mod glyfosat?
Det er ikke for at give gode idéer, men hvad er pointen egentlig med at have det her lovforslag og så ikke give fuld skrue?