runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Tak til hr. Jens Rohde for spørgsmålet, og ikke mindst tak for en konstruktiv tilgang til finanslovsforhandlingerne.
Jeg tror, at Kristendemokraternes konstruktive tilgang til politik i det hele taget og i særdeleshed til forhandlinger er medbestemmende for, at det er muligt for Kristendemokraterne at være med.
På den måde går tingene heldigvis op i en eller anden form for politisk karmaregnskab.
Der tror jeg, at Kristendemokraternes konstruktive tilgang er positiv.
Så tak for en god aftale.
Så har vi udfordringen med stigende energipriser.
Vi har jo fra regeringens side afsat midler til, at kommunerne skal lidt mere frem på banen i forhold til at gøre opmærksom på – det er særlig over for vores ældre – at der nu er en mulighed for, at man, hvis man er økonomisk klemt, kan få bistand til at få klaret de stigende energipriser.
Vi har ligeledes aftalt med selskaberne, at de på fjernvarmedelen udflader betalingen, så man ikke oplever meget fluktuerende priser.
I forhold til spørgsmålet om, om man skal tage nogle af de penge, som så bliver et plus på grund af energipriserne, og sætte dem over i noget andet, er det vigtigt at være opmærksom på, at når man laver budget i staten, gør man det strukturelt.
Derfor budgetlægger man strukturelt.
Det tror jeg er fornuftigt.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Jo, men vi taler om et meget volatilt marked, og man er bare nødt til at gøre noget – og det gør regeringen faktisk også i »Danmark kan mere I«.
Det er altså 400 mio. kr., som jeg forstår det, der er afsat til at kompensere en bestemt gruppe mennesker for de stigende energipriser.
Men vi står altså i en situation, der er ganske alvorlig for helt almindelige lønmodtagere og helt almindelige familier, som risikerer at måtte gå fra hus og hjem.
Og vi har jo set, hvad sådan noget har gjort i Frankrig – De Gule Veste – og det skal vi undgå.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg er helt enig med hr. Jens Rohde i, at vi skal undgå, at folk går fra hus og hjem på grund af stigende energipriser.
Det er en problemstilling, som vi skal have øjnene stift rettet imod.
Det er også derfor, regeringen har lagt op til, at vi afsætter penge, så kommunerne kan være mere offensive i forhold til at hjælpe de ældre borgere, som står med det her problem.
Vi skal følge den her problemstilling.
Det skal vi både af hensyn til sådan nogle som De Gule Veste, men jo primært af hensyn til de sociale konsekvenser, det kan få.
Men det ændrer ikke på, at vi ikke, når vi oplever merindtægter som følge af eksempelvis et volatilt marked, skal tage de penge og bruge dem, for vi bliver nødt til at fastholde den strukturelle budgetlægning.
Det er fundamentet under en fornuftig økonomi.
Erling Bonnesen (V), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg vil godt lige tage fat i et af de grimme huller, der er i den socialdemokratiske finansordførers fortælling – noget af det, der ikke lige blev plads til i fortællingen.
Det handler om gymnasierne i landdistrikterne.
Jeg kunne sige Glamsbjerg på Fyn, jeg kunne sige Tønder i Sønderjylland, og jeg er helt sikker på, at ordføreren også kender det fra sit eget område.
Men der kan vi jo se nu, at det har Socialdemokratiet og regeringen så ikke villet tage hånd om.
Det undrer mig lidt, for det er jo nok ikke bare en forglemmelse.
Men jeg tror, vi skal prøve at tackle den den vej rundt.
Jeg tror egentlig, at både Socialdemokratiet og regeringen, når først vi får det debatteret igennem, godt vil være med til at sikre det.
Så spørgsmålet er: Vil Socialdemokratiets finansordfører her og nu garantere, at der kommer styr på den sag, og at pengene bliver sat af?
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Jeg ville ønske, at jeg kunne dele ordførerens optimisme, i forhold til at det virker.
Det andet store problem er jo uligelønnen i sundhedsvæsenet, og der har vi en komité i gang, som først kommer med sit resultat i slutningen af 2022.
Det er jo det, der gør, at folk flygter fra sundhedsvæsenet.
Så jeg kan ikke forstå, at ordføreren tror på, at det her kommer til at virke.
For de penge, der skal sættes ind for at udligne uligelønnen, kommer jo så først i gang i 2023.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Ja, det kan jeg godt garantere.
Vi elsker optjeningsprincipper.
Det vil vi sådan set også gerne have, når udlændinge og indvandrere kommer til Danmark, så man faktisk skal være en del af fællesskabet de første 7 år, før man kan få offentlige ydelser.
Det har regeringen så valgt at tage væk.
Nu kan man få dagpenge, man kan få kontanthjælp, man kan få alle offentlige ydelser, lige så snart man kommer til Danmark som flygtning og indvandrer; det synes vi ikke at man skal have.
Det er jo faktisk sådan, at man skal være på arbejdsmarkedet i over 40 år, før man kan bruge retten til en tidlig pension, og så synes vi sådan set, at man har betalt kontingentet.
Og så vil jeg også gerne sige, at ja, det handler faktisk ikke om dem, der har haft de hårdeste jobs; det gælder faktisk for dem, som står i en situation, hvor de siger, at de gerne vil benytte sig af retten til at sige: Nu har jeg været på arbejdsmarkedet, og nu vil jeg træde fra.
Jeg vil gerne sige, at man ikke bliver guldrandet eller meget rig af det.
Dem, der vælger den her tidlige pension, er folk, som har et behov for det.
Det har vi ingen problemer med i Dansk Folkeparti, og vi står på mål for det, og vi er glade for aftalen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Jeg synes ikke, ordføreren svarede helt på mit spørgsmål.
Men lad mig gå videre: Nogle af de finansieringsforslag, som SF havde med til finanslovsforhandlingerne, og som ud over at bidrage til at træde lidt på bremsen i vores øjne havde den anden fordel, at de bidrog til at øge ligheden.
Finansloven kom jo ud med en lille, men dog positiv effekt på Ginikoefficienten, altså ligheden i vores samfund, og det er jo også vigtigt for os.
Men er det vigtigt for Socialdemokratiet?
Hvad vil Socialdemokratiet gøre det næste år for at øge ligheden?
Jens Joel (S), 2021-12-22:
Det er klar tale, og jeg er i sagens natur meget enig, også i karakteristikken af, at de mennesker, der her har mulighed for at trække sig tilbage, ikke på en gylden ordning, men på en værdig ordning, har fortjent det.
Jeg synes, det er godt, at Dansk Folkeparti siger det.
Så et opfølgende spørgsmål: Konservative og Nye Borgerlige har også foreslået at afskaffe efterlønnen.
Der er jo stadig væk 300.000, der betaler til efterlønnen i dag.
Så mit spørgsmål er egentlig til Dansk Folkeparti, om det er et forslag, man kan se sig selv i.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Nej, det vil jeg ikke, for da hr. Ole Birk Olesen var minister og Liberal Alliance havde en klimaordfører, var det det sidste parti i Folketinget, der var klimabenægter, og som benægtede den gængse videnskabelige opfattelse, at klimaforandringer var menneskeskabte
Samtidig havde man en regeringschef, hr. Lars Løkke Rasmussen, som havde et udtryk, der hed grøn realisme, som i virkeligheden betød, at man ikke ville gøre noget som helst.
Så nej, det er ikke ligegyldigt, hvilken farve regeringen har.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Tak, og tak for ordførertalen.
Ordføreren nævnte havmiljøet.
Vi ved jo, at ligesom biodiversiteten på land er under hårdt pres – halvdelen af de målte arter er i tilbagegang eller er stærkt truede – så står det også sådan til i vores havmiljø.
Det er et hav, som faktisk er 2½ gange så stort som vores landareal.
Så jeg vil høre, om ordføreren synes, det er ambitiøst nok at sætte 10 mio. kr. om året af til stenrev og 10 mio. kr. om året af til naturnationalparker – og så at droppe trawl i bælterne.
Samtidig med det ved vi, at det, der truer havet, er bundtrawl i det hele taget, det er trafikken på havet, det er udledningen af kvælstof og fosfor, det er iltsvind osv.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Tak for spørgsmålet, og tak for ordførerens også vedvarende arbejde for den grønne omstilling og miljø, natur og bæredygtighed.
Det er rigtigt, at livet under havoverfladen og biodiversiteten i vores have jo alt for længe har været overset, og derfor er jeg også rigtig glad for, at vi med den her finanslov fik sat nogle store fodaftryk her.
Jeg synes ikke, det er en lille ting, at vi fik lavet to marine nationalparker, eller at vi fik undtaget et stort område for trawl, eller at vi fik sat penge af til stenrev.
For det er ikke altid, at pengestørrelsen matcher den konsekvens, det har.
Eksempelvis har Drikkevandsfonden en historisk stor betydning, men den koster ikke alverden.
Og i forhold til marine nationalparker er det jo også et spørgsmål om regulering, det er ikke kun et spørgsmål om de penge, man sætter af.
Vi ville gerne være gået meget længere, men jeg synes ikke, at det er en lille aftale.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Så vil jeg gå over i en helt anden boldgade.
Kunne ordføreren sætte nogle ord på, hvordan forhandlingerne foregår imellem støttepartierne og regeringen?
For vi har jo hørt, at finansministeren har været meget glad for en stram finanslov, og samtidig kan jeg høre SF agitere for, at der skal gives til både det grønne og til velfærd.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Det var også noget af det, jeg selv prøvede at tage en lidt mere overordnet diskussion af tidligere, nemlig den her berømte fod på bremsen.
Der har man jo forskellige politiske og ideologiske værktøjer i kassen til det.
Jeg og SF præsenterede jo også over for finansministeren det, at man kunne indføre en formueskat eller deslige, som har en dæmpende effekt, og som samtidig også kan skaffe noget finansiering.
De grønne ting bidrager altovervejende ikke til aktiviteten, som det hedder, så på den måde kan man sagtens gøre det.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Tak for det.
En af de ting, jeg har lært igennem det sidste år her, er, at SF har en særdeles dygtig og fagligt interessant finansordfører, som rent faktisk har en særdeles god sans for nuancerne og for at folde nuancerne ud.
Men hun har også nogle gange så god en evne til at folde nuancerne ud, at jeg godt kan blive en lille smule forvirret.
Vi har et politisk ansvar for ikke at forringe levevilkårene for dem, der er på kanten af arbejdsmarkedet eller uden for, når vi prøver at begunstige arbejdsudbud.
Jeg er helt med på den præmis.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Vi synes, at der er et stort problem i, som jeg også sagde til hr. Troels Lund Poulsen, at vi mangler hænder i sundhedssektoren, i ældresektoren, i daginstitutionerne og mange andre steder i den offentlige sektor.
Der er lige lavet en kriminalforsorgsaftale, som forhåbentlig kan løse det problem, at vi har en historisk krise blandt vores fængselsbetjente, fordi de bliver slidt op.
Vi anerkender også, at der er et problem i den private sektor.
Det, jeg bare prøvede, lidt polemisk, at vise, er, at der altså også er en anden side af den mønt, og det er, at hvis man i årevis ikke overholder den aftale om, at man f.eks. skal være med til at uddanne fremtidens faglige arbejdskraft, og ikke tager lærlinge, så står man lige pludselig og mangler dem.
For det er jo den historiske aftale, vi har lavet mellem staten og erhvervslivet, nemlig at vi uddanner folk på skolebænken, og så tager man dem ud i praktik og gør deres uddannelse færdig der.
Og der er 10.000, der mangler en praktikplads, og det tal har været sådan i mange år.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Jeg glæder mig til de videre forhandlinger om det der, men det er jo bare afgørende, at vi befinder os på den samme planet og anerkender, at der er en arbejdsudbudsproblematik, som er relevant.
Derfor savner vi jo lidt svaret på spørgsmålet fra hr. Troels Lund Poulsen.
Hvad er egentlig ambitionen i SF i forhold til at øge arbejdsudbuddet?
Jeg siger bevidst arbejdsudbuddet, for jeg hørte godt den skelnen, som fru Lisbeth Bech-Nielsen lavede i sin tale, men nu taler jeg arbejdsudbud, og hvad er ambitionen her hos SF?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Det afgørende for os er, at alle dem, der kan komme og vil ind på arbejdsmarkedet, også får en mulighed for det, både på den korte og på den lange bane.
Der er nogle ting, der kommer til at tage rigtig lang tid strukturelt at rette op på, også i forhold til sygefravær osv., men også noget, vi kan gøre på den korte bane, og det er i en hast at få uddannet de mange, der mangler en praktikplads.
Nogle af dem er et år fra at være færdiguddannet.
Vi har en masse, der ønsker at gå fra deltid til fuld tid, det ønsker de at gøre, og det kan man sørge for de kommer fra i morgen af.
Så der er altså nogle ting, vi kan gøre med det samme, hvis der er en vilje.
Henning Hyllested (EL), 2021-12-22:
Jeg vil spørge lidt ind til SF's stillingtagen til Kattegatforbindelsen.
Det vil jeg, fordi der jo har udviklet sig en ret betydelig modstand mod den forbindelse, på Røsnæs ikke mindst, for den sags skyld også i Asnæs, som er kommet i spil, på Samsø, som gennemskæres af forbindelsen, og i Østjylland ved Hov, hvor den skal gå i land, om jeg så må sige, og føres op igennem Østjylland til Aarhus.
Jeg tror, at mange modstandere af projektet efterlyser SF's stillingtagen til forbindelsen, og de efterlyser vel egentlig, at SF kommer ind i kampen mod forbindelsen, medmindre man da synes, at det er en rigtig god forbindelse.
Det er først og fremmest en motorvejsforbindelse, der hen ad vejen genererer flere biler, mere trængsel, mere klimabelastning osv. osv.
Så derfor tror jeg, at det ville være meget berigende, hvis SF's ordfører kunne oplyse modstanderne af projektet om, hvor SF egentlig står i den her sag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Jeg ville gerne svare hr. Henning Hyllested, men det kan jeg desværre ikke.
Det er, fordi der er en proces i vores parti og der er en ordfører på området.
Jeg har ikke lyst til at stå og tale på hendes vegne, og slet ikke, når det ikke har været en del af finanslovsprocessen.
Det betyder ikke, at jeg ikke kan forstå, at der er den efterspørgsel, eller mener, at spørgsmålet ikke er i orden.
For det er jo et kæmpe projekt, og vi skal også nok komme med en melding, men det kan jeg ikke gøre herfra i dag.
Henning Hyllested (EL), 2021-12-22:
Det er jo fair nok.
Det er et reelt svar, må jeg sige.
Det bliver jo sådan, at vi i de kommende finanslove kommer til at tage stilling til det her.
Der skulle have været en forundersøgelse færdig nu.
Den er ikke blevet færdig.
Den kommer først til foråret.
Der er ikke afsat penge i infrastrukturaftalen.
Det er ikke afsat en eneste krone til det her.
Så det er jo noget, vi kommer til at diskutere i de kommende års finanslovsforhandlinger, altså at afsætte penge til videre undersøgelser, hvis man altså synes, at det er et godt projekt at gå videre med.
Hun er knagende god.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Ulla er nemlig knagende god.
Jeg kender hende godt og sætter stor pris på hende, så det råd er taget med.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Ja, sådan kan man jo bruge sin svartid på retorisk sniksnak med en påstand om, at jeg skulle mene ting, som jeg ikke mener.
Jeg har intet problem med, at staten sælger vores hav til, at der kan opstilles havvindmøller.
Tværtimod.
Det er også derfor, jeg slutter af med at sige, at det jo er noget, vi alle sammen er tilhængere af.
Og derfor spørger jeg igen: Når man laver den aftale og man så siger, at nu er det det røde finanslovsflertal, der sørger for flere havvindmøller, bør man så ikke i al ærlighed sige, at den politik, man beslutter, sådan set er en politik, som hele Folketinget har lyst til at være en del af, men at man nu bare gør det i en finanslovsaftale?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Så vidt jeg husker, har ordføreren været minister for ikke så lang tid siden, så det kunne han da bare selv have gjort, altså hvis det er så nemt.
Vi har gjort det, vi har truffet beslutningen.
Men så vil jeg gerne knytte en kommentar til de åbenlyse ideologiske forskelle, der er på hr. Ole Birk Olesen og mig selv.
Hr. Ole Birk Olesen siger med fuld forargelse i stemmen, at staten – som om det er noget andet end os alle sammen – kan tillade sig at tjene penge på »vores fælles hav«.
Det var hr. Ole Birk Olesens udtryk, at vores fælles hav bliver brugt til at opstille havvind på.
Jeg synes, at det er rigtig godt, at staten, og dermed os alle sammen, tjener penge på, at der er private, som også kommer til at tjene rigtig gode penge på havvind.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Tak for det.
Selv om vi har holdt en lille pause, kan jeg nu godt huske ordførerens tale, så også tak for den.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er om det her med et udrejsecenter.
Det var jo sådan, at der, før vi havde valget i 2019, var peget på en placering til et udrejsecenter.
Så kom den nye regering til og sagde, at det ikke var et godt sted, og at nu ville man finde et nyt sted.
Har SF som støtteparti på nogen måde været en del af at diskutere, hvor det nye udrejsecenter skal ligge henne?
Langeland blev jo foreslået, for derefter at blive taget fra igen.
Der husker jeg også at SF syntes det var en dårlig idé.
Det syntes vi nu også i Dansk Folkeparti det var.
Men har man i forbindelse med de her finanslovsforhandlinger haft en debat omkring, hvordan man håndterer de mennesker, som nu færdes frit i Danmark, og som egentlig har en udvisningsdom?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Nej – det er det korte svar på spørgsmålet – det har vi ikke.
Det siger sig selv, at folk, der har fået en dom for kriminalitet og skal udvises af Danmark, skal være et sted under skyldig hensyntagen til deres grundlæggende rettigheder osv., indtil de kan sendes ud af landet.
Jeg har selv besøgt Kærshovedgård.
Nu talte vi meget om danske værdier i går.
Jeg synes, det er fuldstændig grundlæggende, at selv folk, der har begået alvorlig kriminalitet, og som ikke skal være i Danmark, men som skal sendes ud, når de kan, skal have rimelige vilkår at leve under.
Så det var egentlig bare for at sætte lidt flere ord på det korte svar, nemlig at det ikke er noget, vi har drøftet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Så vil jeg meget gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke synes, det er problematisk, at den regering, som ordførerens parti er støtteparti for, før valget lover danskerne, at nu vil man få styr på det her og få lavet et tredje udrejsecenter i forhold til de dømte kriminelle udlændinge, og vi så her 2½ år efter stadig væk ikke har fået løst den opgave.
Så er jeg godt klar over, at der har været et enkelt bud, som kom sådan hen over natten, og der var SF jo, som jeg også tidligere sagde, meget imod det.
Men har SF så et forslag til, hvad der skal ske med de her mennesker?
For den situation, der er nu, er uholdbar både for de mennesker, der er dømt, men så sandelig også for det lokalområde, de er i.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Jamen jeg er enig i, at det er en uholdbar situation på den lange bane, men jeg mener grundlæggende set, at det er en siddende regerings ansvar at løse det problem.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Det synes jeg selvfølgelig også rosen af Radikale Venstre gjorde, så også tak for det.
Nu skal vi jo i det nye år i gang med de her meget vigtige forhandlinger om en grøn skattereform, og der er vi jo kommet med et udspil i Radikale Venstre, hvor vi går på to ben, og hvor vi både indfører en CO 2 -afgift og siger til erhvervslivet, at hvis ikke man får fjernet drivhusgasudledningen, kommer der altså en skat, men også laver et investeringsregime, sådan at vi giver tilskud eller fradrag, hvad man nu vil, til virksomhederne, så der kommer en mulighed for at få investeret i nye teknologier.
Det gør jo, at der skal være et råderum.
Hvordan ser SF på det i forhold til de forhandlinger, vi skal have?
Synes I også, det er vigtigt, at der kommer et grønt råderum?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Uden at der skal gå en masse semantik i det, har vi jo diskuteret det her med råderum mange gange, og SF's holdning, bare for at slå det fast en gang for alle, er, at det eksisterende råderum skal bruges på velfærd, for ellers kan vi ikke opretholde det nuværende niveau, og så kan vi ikke investere i forhold til det demografiske træk.
Det er bare for at sige det.
Men lad os endelig kalde det et grønt råderum, det kan vi godt.
Man kan kalde det mange ting.
Altså, det afgørende er, at vi får tilvejebragt finansiering til den nødvendige grønne omstilling, som jeg ved SF og Radikale Venstre er fuldstændig enige om der skal være.
Man kan sige, at det første skridt blev taget med den skattereform, som vi ikke var sådan hundrede procent enige i udformningen af, men vi gik da med, og som blev lavet ovre ved hr. Morten Bødskov, i forhold til at sige, at vi på den ene side skal have givet nogle rammer til virksomhederne, for at de kan komme i den rigtige retning, og at der samtidig også er nogle grundlæggende ting, der skal laves om.
Og som tidligere skatteordfører er det en gammel drøm for mig, at vi i den grad får rystet bøtten, for der er virkelig mange dumme afgifter derude, og forhåbentlig kommer en CO 2 -afgift på et højt niveau til at erstatte mange af de nuværende afgifter.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Det syntes jeg var et interessant svar, og meget af det var jeg også enig i.
Men ordføreren siger, at man ikke vil bruge det eksisterende råderum, for det er reserveret til velfærd.
Det vil jo så sige, at der skal tilvejebringes et nyt råderum, altså nogle andre penge, som så kan gå til klimaområdet.
Hvad forestiller SF sig dér?
For jeg kan ikke se for mig, at vi kan komme i mål med den grønne omstilling, hvis man ikke også bruger nogle penge på det.
Hvordan skal vi skaffe penge, hvis ikke vi må bruge af dem, der er i overskud i forvejen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Jamen en af de nye ting, vi gør, og som jeg i den grad – selv om der er flere, der har ansvaret for det – gerne vil rose min kollega Rasmus Nordqvist for at være ophavsmand til, er jo de her grønne statsobligationer, altså at vi siger til omverdenen, at hvis I investerer i det her, går det til grøn omstilling, og det gode er jo, at det faktisk er blevet ekstremt markedsdrevet.
Der er en kæmpe efterspørgsel på det derude, på at købe det her, og så vidt jeg husker tallene fra Finansministeriet, kan bare den del alene tilvejebringe i omegnen af 10 mia. kr.
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-22:
Tak, og tak til SF's ordfører.
Det er jo det, det handler om, og derfor er det jo enormt vigtigt.
Derfor er det jo også godt, at SF og Enhedslisten har været sammen om at få lavet en tilføjelse til finansloven om, at der skal kunne findes finansiering, hvis man ellers kan blive enige om det, så vi kan få det suppleret op.
Men mit spørgsmål er: Hvad er så grunden til, at SF i kriminalforsorgsforliget har været med til at skaffe en finansiering på flere hundrede millioner, 645 mio. kr., over perioden, som tages fra dansk indhold?
Det er måske ikke det hele, der tages fra dansk indhold, men en stor del af det kommer til at blive taget fra dansk indhold.
Altså, hvordan hænger de to ting sammen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Jeg er glad for at have mulighed for at svare på det spørgsmål, fordi det jo er noget af det, der har fyldt lidt oven på en ellers rigtig god aftale om kriminalforsorgen, som jeg er virkelig stolt over at min kollega Karina Lorentzen Dehnhardt fik sat rigtig mange SF-aftryk på.
Og den her kunstnermoms har jeg også fået mange henvendelser omkring selv.
Det ene er, at det simpelt hen var et EU-krav.
Der er jo faldet en dom, der siger, at man ikke kan lave den form for –
jeg ved ikke, om det teknisk set er statsstøtte, men de facto må vi ikke fritage det, og derfor skal der pålægges moms.
Det er jo ikke sådan, at kunstnerne skal sidde og lave individuelle momsregnskaber osv., men de bliver jo ramt indirekte, fordi deres ydelser bliver gjort dyrere.
Det er vi ikke glade for, men det er altså en EU-dom, der er faldet, og der skal vi rette ind.
Og så er det rigtigt, at noget af det kommer til at være et finansieringselement i aftalen omkring kriminalforsorgen.