runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Jeg tror, at nogle af de der spørgsmål skal jo nok ind i den her lovgivningsproces, som vi tager hul på lige om et øjeblik, når jeg går ned fra talerstolen.
Men der er jo ikke tale om, at vi afgiver nogen suverænitet.
Der er tale om, at vi indgår en aftale, hvor vi giver nogle muligheder, herunder også en eksklusiv anvendelse af visse nærmere aftalte arealer, på nogle givne vilkår, som er beskrevet i den her aftale.
Og det er, ligesom om det mangler.
Altså, den her aftale hviler jo på nogle vilkår, på nogle traktatmæssigt aftalte vilkår om, hvordan de muligheder, vi nu giver amerikanerne, skal udøves.
Hvis ikke man respekterer de vilkår, piller man jo ved traktatens grundlag, og så skal man jo ind i sådan international traktatret for at finde ud af, hvor meget man kan pille, og hvordan skal forudsætningerne flytte sig, for at det her ikke er gældende.
Det siger jeg også i en bredere kommentar til de her sådan voldsomme scenarier, der er tegnet op, af, hvad nu hvis vores nærmeste allierede pludselig vender sig og bliver en fjende og angriber landet og sådan noget.
Så må jeg sige, at så er fundamentet for den her aftale jo skredet – også selv om udgangspunktet er, at det er en 10-årig uopsigelig aftaleperiode, ikke?
Men altså, sådan de nærmere detaljer i det her kan man jo få afdækket i behandlingen af lovforslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Jeg har et spørgsmål omkring processen og også et om indholdet.
Ministeren er allerede inde på det, i forhold til at ministeren netop siger, at Folketinget er blevet inddraget.
Vil ministeren ikke præcisere, hvor og hvornår Folketinget er blevet inddraget i den her proces, før udenrigsministeren tog til USA, eller hvor det foregik, i forhold til at få indgået den her aftale?
Det var så den ene del af det, og den anden del er: Vil ministeren ikke kommentere på, hvorvidt lovforslaget først kan fremsættes, når det her beslutningsforslag er blevet vedtaget?
Så vil jeg spørge til indholdsdelen: Kan ministeren forklare, hvorfor det er § 19 og ikke § 20, man har begrundet den her aftale med?
Og hvad er rækkevidden af det her samtykke?
For mig er det lidt uklart, om det er et samtykke, der sådan gælder permanent, eller hvornår det er, at Folketinget igen skal komme indover.
Hvis man f.eks. skal opgive aftalen, skal Folketinget så komme ind dér, eller skal det ikke?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Jeg kan da godt forstå, at der med den usikkerhed, der er, og også noget af den retorik, der har været fra den amerikanske præsidents side, kan være nogen, der sådan intuitivt tænker: Hvorfor skal det være lige nu og her?
Det her er en aftale, der er indgået for lang tid siden.
Det er i øvrigt sket med fuld inddragelse af Folketinget – det er sagt også til fru Theresa Scavenius.
Vi har været i Nævnet, som vi har orienteret undervejs, og vi har indgået den her aftale, og den skal oversættes i et beslutningsforslag.
Det fremgår af det lovprogram, vi lagde frem, altså at det sker i indeværende samling.
Når man har sagt A, må man også sige B, for man er nødt til at tænke over, hvad der sker, hvis ikke man siger B.
Altså, hvordan bliver det signal så taget ned.
Derfor er timingen den rigtige givet hele det forløb, der har været.
Den kan ikke være anderledes, for hvis man afviger fra den timing, vi har lavet, så kommer man til at sende nogle ret mærkelige signaler i en situation, hvor det er i Europas interesse at fastholde USA's engagement og ikke give nogen et uønsket argument for at reducere det engagement.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Der er flere dele i det for mig.
Først og fremmest synes jeg, at det at lave en upræcis aftale er helt afgørende i det her, fordi det åbner for alle mulige hypotetiske ting.
Vi har hørt udtryk som »jeg formoder«, »jeg kan ikke forestille mig« og »jeg tror«.
Det har meget været det, der har været begrundelserne fra de andre ordføreres side, når vi taler om noget, der er langt ude i fremtiden.
Det gælder vel at mærke også partier, der ganske ofte er villige til at male hvilket som helst skræmmescenarie på væggen om andre ting.
Jeg mener, det vil være rettidig omhu at tage den samtale.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for svaret.
Mit opfølgende spørgsmål lyder helt i sin enkelthed: Hvis nu den her aftale bliver indgået og der sker noget af det, som vi ikke håber sker, altså hvis det nu rent faktisk skulle ske, at den der supermagt, vi helst ikke vil tirre, gør noget af det, vi ikke ønsker, og som er i lodret modstrid med danske sikkerhedspolitiske interesser, f.eks. annekteringen af Grønland, hvordan vurderer ordføreren så mulighederne for, at Danmark kan opsige en uopsigelig aftale?
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Det er i nogle bemærkninger, hvor man siger, at der vil være en mulighed for, at man kan revurdere aftalen.
Men der er ikke noget sted, hvor der står, at sådan her gør vi, hvis vi opsiger aftalen.
Der er ikke noget, der forklarer, hvordan vi eventuelt får våben, der måtte være sat på danske baser, eller amerikanske soldater ud af Danmark i det tilfælde, og jeg har heller ikke, når jeg har stillet spørgsmålet her, kunnet få svaret.
Så det føler jeg mig egentlig ikke særlig betrygget ved.
Vi kan jo også se det historisk, at når først amerikanerne er der, går de først, når de selv har lyst.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Tak for det, og lad mig starte med at sige, at jeg godt kan forstå forvirringen hos fru Theresa Scavenius om det her.
Hvorfor skal vi have et beslutningsforslag og så lige bagefter et lovforslag, der handler om det samme, og debatten to gange og to forskellige ministre?
Det er også lidt rodet.
Jeg ved ikke, om det kunne have været ordnet på anden vis.
Men så langt kan jeg sådan set godt følge fru Theresa Scavenius.
Med hensyn til § 19 er det jo regeringens prærogativ at føre udenrigspolitik.
Det vil sige, at det er regeringen, der fører udenrigspolitik; det er sådan set ikke Folketinget.
Der er så visse begrænsninger, og den begrænsning, som vi behandler i dag, er ikke alt det, der står i § 19, som fru Theresa Scavenius har været inde på.
Det er udelukkende det, der står i § 19, stk. 1, andet punktum: »Uden folketingets samtykke« kan regeringen dog ikke – og så skal vi hen til det, hvor der står – »... indgå nogen forpligtelse, til hvis opfyldelse folketingets medvirken er nødvendig ...«
Det er det, vi taler om nu.
Altså, den eneste grund til, vi er her i dag, er, at § 19 siger, at når vi indgår en aftale af den her karakter, er Folketingets samtykke nødvendigt.
Det er derfor, vi står her.
Så jeg håber, at fru Theresa Scavenius er blevet beroliget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Lige til den første del vil jeg sige: I forhold til beslutningsforslaget var min pointe lidt, at kan lovforslaget overhovedet blive fremsat i Folketinget, når man ikke endeligt har vedtaget det her beslutningsforslag?
Ellers forstår jeg det ikke rigtig.
Det var det, der var min pointe.
Og så kan jeg jo bare citere her fra beslutningsforslaget.
Det er jo det, der står.
Så hvis ordføreren ikke mener, det er det, der skal være tilfældet, så skal vi have pillet den sætning ud.
Det er jo det, det handler om.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Det er klart, at man udfører militære aktiviteter, når man er på en flyvestation, der har jagerfly og bombefly.
Det er jo pr. definition en militær aktivitet.
Men det er ikke dermed sagt, at det så er hvilken som helst militær aktivitet, og at man skulle kunne opstille atomvåben og fyre dem af alle mulige steder hen.
Det handler udelukkende om, at amerikansk militært personel kan være til stede på vores flyvestationer, hjælpe med at servicere fly osv.
Det er det, der handler om.
Og med hensyn til alt det andet tror jeg på, at fru Theresa Scavenius har den her bekymring, men der er altså ingen grund til at have den.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Der står ikke kun noget om, at de skal servicere nogle jagerfly.
Der står netop, at de kan »udføre militære aktiviteter på og fra dansk jord«.
Så pointen er jo netop, at vi ikke ved det.
Og det kunne man så sikre sig.
Hvis ordføreren mener, det er vigtigt, at amerikanerne ikke kan føre krig fra vores territorium, så skal vi jo bare indhegne det og skrive det ind.
Så er det noget, ordføreren godt kunne tænke sig?
Det kunne jeg godt tænke mig at få snakket om bagefter.
Det, der er bekymringen, er det her med, at det er et ret vidtrækkende samtykke, der bliver givet.
Det er ikke afgrænset.
Det synes jeg Folketinget skal forholde sig til.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Tak for det, og tak for en, synes jeg, rigtig god tale med nogle gode argumenter.
Ministeren siger jo, at der, og det sagde jeg også selv, er indgået lignende aftaler med en række lande, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren har kigget på nogle af de forskelle, som jo har været fremme.
Der er jo nogle forskelle, og naturligvis er der det, for det er forskellige lande, men der kunne også være nogle mere substantielle forskelle, som er relevante at få boret ned i, i forhold til om det har nogen konsekvens?
Er det noget, ministeren har kigget på eller i hvert fald kunne tænke sig at kigge på?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Selvfølgelig er der variationer og også i, hvordan det er konceptualiseret, for det er jo også forhandlet bilateralt.
Jeg tror, at noget af det, der måske kan forvirre os i forhold til den reference, der har været til Norge, er, at den norske aftale måske har det med at gentage nogle ting mange steder i løbet af aftalen, som i vores aftale sådan set er dækket ind i, det er vel artikel 2, hvis jeg husker rigtigt, altså det helt centrale: at det her skal udføres med fuld respekt for Danmarks suverænitet, grundlov, forfatningsmæssige sædvane, lovgivning og folkeretlige forpligtigelse.
Det er jo simpelt hen en ramme omkring det hele, som griber mange af de spørgsmål, der også rejses, og som man måske i en række af de andre landes aftaler kan se afspejlet i en mere detaljeret sprogbrug.
Så jeg vurderer ikke, at der sådan substantielt er nogen egentlig afgørende forskel.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Tak for det.
Det er jo relevant at få kigget på.
Jeg mener, det tror jeg vi alle sammen har en interesse i at se, altså om der er noget, der rent faktisk substantielt og ikke bare i formuleringer er forskelligt her.
Ministeren var inde på det i talen, men ministeren har også samlet set, tror jeg, lidt mere erfaring, end hvad vi ellers har i salen i dag.
Kan ministeren forstå, hvorfor nogen synes, det er en lidt mærkværdig timing her?
Har man gjort sig nogle tanker i forhold til både for og imod?
Mads Olsen (SF), 2025-04-11:
Men det her er jo meget dilemmafyldt, og det har forskellige SF'ere jo sagt igennem den her debat.
Altså, mener Enhedslisten slet ikke, at det er noget, der øger trygheden for både de danske soldater og deres familier?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Nu har jeg læst den her aftale et par gange, og jeg kan ikke lige se, at der står noget specielt om Baltikum i den.
Jeg kan se, at der står noget om amerikansk adgang til dansk territorie, at amerikanerne får eksklusiv brugsret til dansk territorie, hvor danske myndigheder ikke kan kontrollere, hvad der foregår, at de får en usædvanlig stor frisættelse fra dansk lovgivning, at de skal retsforfølges i USA, hvis de begår kriminalitet, at erstatningspligten ikke er noget, de skal levere på, for det er noget, Forsvarsministeriet garanterer, og at de kan bære våben, også de private sikkerhedsfirmaer.
Det er noget af det, man kan læse, når man får stillet spørgsmål.
Det er ikke en aftale, som pr. definition skal understøtte noget som helst i Baltikum.
Det er noget, der kommer til at bero på, hvordan USA vælger at bruge de her baser.
Og med et USA, der er på vej væk fra Europa i sin retorik og i virkeligheden også i sin sikkerhedspolitiske grundprincipper, synes jeg at det er dybt bekymrende, og jeg forstår slet ikke, at SF synes, at det er en god idé.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Det prøvede jeg jo også lidt at ryste af mig på en eller anden måde ved sådan at komme med en spøgefuld bemærkning om, at der nok er ret langt mellem den konservative forsvarspolitik og Alternativets forsvarspolitik.
Derfor oplever jeg egentlig heller ikke, at vi har stået på nogens side, når vi har diskuteret det her beslutningsforslag i offentligheden.
Jeg opfatter det egentlig sådan, at vi fra start af har givet udtryk for vores holdning.
Den er, at vi gerne havde set, at det var blevet lovbehandlet senere.
Vi synes, det er ærgerligt, at det kommer netop nu i en tid, hvor der er så store spændinger.
Nu er det her, og vi har også hele tiden sagt, at vi stemmer for aftalen.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Giver det slet ikke anledning til eftertanke og refleksion, at i hvert fald Alternativet synes, at er der nogen, de kan regne med i forsvarspolitikken, så er det deres venner hos De Konservative?
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Jamen det er altid dejligt med ros, og normalt er man jo glad for omfavnelse og at være en krammebamse.
Men vi har jo bare fremlagt, hvad der er vores politik.
Jeg noterer mig, at der er andre partier, som i højere grad ikke har foldet ud, hvad deres syn på den her aftale er, og meget sent er kommet ud med, om de vil stemme for eller imod aftalen.
Så grundlæggende står vi egentlig på mål for det, vi hele tiden har sagt.
Det er, at vi stemmer ja, men at vi gerne havde set, at det var kommet senere.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren.
Det forekommer mig, at ordføreren har en meget fornuftig tilgang til det her og i virkeligheden har et ønske om, at man udskyder beslutningen lidt, så vi kan komme til bunds i det.
Det er jo også det, høringssvarene i høj grad afspejler, nemlig at man lige ønsker sig lidt mere tid for at være sikker på, at det ikke får utilsigtede konsekvenser.
Så vil jeg lige sige, at jeg ikke synes, at ordføreren skal være så ked af, at Alternativet og Konservative er enige om, at vi gerne vil gøre det ordentligt, og at vi gerne vil gøre det fornuftigt.
Men mit spørgsmål er: Hvis der ikke kommer svar på de her konkrete spørgsmål, som både Konservative og Alternativet har stillet, hvordan forholder Konservative sig så til det?
Støtter Konservative så stadig væk op om aftalen?
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Der har jeg en tro på vores demokratiske folkestyre.
Så det forventer jeg at der gør.
De spørgsmål omfatter jo både spørgsmål om, hvorfor man ikke har udskudt lovbehandlingen, men også om det er korrekt, som Institut for Menneskerettigheder fremhæver, at den aftale, som er indgået mellem amerikanerne og Sverige og amerikanerne og Finland, er smallere end den, der er indgået for Danmarks vedkommende.
Det er jo ret enkelt at svare på, og derfor forventer jeg egentlig at få nogle svar på de spørgsmål, vi har stillet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan bekræfte, at jeg har opfattet det rigtigt, altså sådan, at der godt kunne komme noget i de her svar, som faktisk vil føre til, at Konservative alligevel ikke støtter op om aftalen, og at det ligesom er et krav fra Konservative, at de får et fornuftigt svar på de her spørgsmål.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Nej, så langt skal man ikke fortolke mit svar.
For vi har fra start af besluttet, at når man alligevel nu har insisteret på at få det til behandling i Folketingssalen og til afstemning, så stemmer vi også for det.
Derfor kan man også regne med, at når vi i dag har meddelt, at vi stemmer for, så kommer vi også til at stemme lovforslaget igennem.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Et af de spørgsmål, som har været oppe igen og igen, og som også er blevet nævnt her, handler om muligheden for kontrol på de amerikanske baser.
Ifølge flere høringssvar er der ikke umiddelbart nogen mulighed på kontrol på baserne i Danmark, mens bl.a. den norske, den svenske og den finske aftale ser anderledes ud.
Hvordan forholder Enhedslisten sig til den situation, at vi faktisk ikke kan kontrollere, om man overholder folkeretten, sådan som SF slår på det, eller sådan som andre siger det, nemlig at vi skal overholde dansk lov, eller at der ikke må stå de våben?
Hvordan ser Enhedslisten på den manglende kontrol af de danske baser i forhold til aftalen?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo en af de ting, vi også kommer til at diskutere, når vi skal diskutere lovforslaget lige om lidt.
Det er noget, som vi vil påpege, vi synes er dybt, dybt bekymrende.
Det er jo også derfor, at den der suverænitetsdiskussion, som vi har haft nu, kommer ned fra de høje luftlag til at blive ret konkret.
For danske myndigheder har ikke adgang til de territorier, som amerikanerne får eksklusiv råderet over.
Det vil sige, at vi faktisk ikke fra dansk hold kan kontrollere, om de overholder dansk atompolitik, altså at vi ikke har atomvåben på dansk jord.
Vi kan ikke vide, om der befinder sig klyngebomber, og vi kan heller ikke vide, om de bliver brugt til afhøringer.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak for svaret.
Føler ordføreren sig betrygget ved denne her aftale og også ved den her meget hastig proces, der har været omkring at få aftale igennem?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Nej, det gør jeg ikke.
Jeg tror, vi har stillet i alt op mod hundrede spørgsmål.
Undskyld til embedsværket i Forsvarsministeriet for det.
Men jeg synes egentlig, at det er ret væsentligt for den demokratiske debat, vi har, og for det faktum, at fra Folketingets side bliver bedt om at stemme for en aftale, vi ikke helt forstå konsekvenserne af.
Det har faktisk været sådan, at hver gang der er stillet et spørgsmål fra journalisternes side, er der kommet nye overraskelser frem.
Så vi føler os overhovedet ikke betrygget, tværtimod.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Tak for det.
Hvordan har ordføreren det med det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Vi har jo jævnligt danske soldater udsendt til Baltikum, bl.a. i forbindelse med NATO's permanent forøgede beredskab, som jo er der, fordi truslen fra Rusland er markant forværret.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører, om man ikke også i Enhedslisten kan anerkende, at det her jo også handler om danske soldaters sikkerhed, når de er i Baltikum, altså at de har adgang til hjælp fra amerikanske soldater, hvis det er nødvendigt, og at de har adgang til bistand med amerikansk materiel, hvis det er nødvendigt.
For det er jo det, det her egentlig handler om.
Er Enhedslisten enig i, at det er væsentligt, at vi ikke lader danske soldater i stikken, når de er ude i Baltikum?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Skulle jeg forstå det sådan, at ordføreren så ville bidrage til, at vi får en høring, så vi får en bedre afklaring af spørgsmålet, eller er det klart nok for os?
For jeg synes bestemt ikke, at f.eks. det her med, at amerikanske domstole skal beslutte noget på dansk territorium, ikke er afgivelse af jurisdiktion.
Og hvorvidt det så er suverænitet, er da et interessant spørgsmål, der skal udbores.
I forhold til ændringsforslag vil jeg sige, at jeg faktisk har tænkt mig at stille nogle ændringsforslag.
Kunne ordføreren tænke sig at bakke op om min mulighed for at stille ændringsforslagene ved at støtte, at de kommer til afstemning?
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Til det sidste vil jeg sige, at det vel vil bero på, om vi kommer til at støtte ændringsforslagene; ellers synes jeg, det ville være mærkeligt.
Vi har i hvert fald benyttet os af den mulighed og stillet en række spørgsmål til udvalgsbehandlingen.
Og så er det selvfølgelig under den forudsætning, at vi så også får svar på de spørgsmål, inden vi kommer til anden- og sidstebehandlingen af beslutningsforslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det.
Der er noget, jeg gerne lige vil tage fat i, for ordførerens kollega hr. Rasmus Jarlov sagde tilbage i februar følgende, og jeg citerer: Vi har behov for at finde ud af, hvor vi har USA, før vi sender en sådan aftale til afstemning.
Det er meget usikkert, hvor vi har amerikanerne.
De har ikke lavet andet end at angribe deres allierede, siden de skiftede præsident.
De er efter alt at dømme ved at stikke Ukraine i ryggen og hjælpe Rusland.
Citat slut.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, fru Mai Mercado, om, hvor man mere specifikt mener at have fået den afklaring, og hvad man har fået afklaret, siden man i dag siger, at man er villig til at bakke op om aftalen.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Det har jo været et ønske fra vores side, at vi skulle udskyde lovbehandlingen, men det er jo heller ikke noget, vi kan styre.
Vi havde jo gerne set, at regeringen havde udskudt det, og der er jo gået halvandet år, fra aftalen blev indgået.
Så jeg kan ikke se, at der var noget til hinder for – og det kunne regeringsordførerne jo egentlig heller ikke – at man kunne have fremsat det her beslutningsforslag og senere hen lovforslaget.
Nu har man valgt at gøre det, og det må man jo så tage bestik af.
Egentlig er det jo også interessant at vide – og det har vi også stillet spørgsmål til – om USA har ratificeret den aftale.
Jeg har ikke kunnet finde et svar på, om USA overhovedet har et behov for at ratificere den.
Jeg har tænkt mig at stille et spørgsmål til udenrigsministeren senere, men det er da i hvert fald interessant at vide, om den anden part rent faktisk har ratificeret den her mellemstatslige aftale.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Jeg noterede mig også ordførerens spørgsmål, og jeg afventer også spændt det svar.
Det synes jeg er interessant, og jeg kvitterer også for, at vi sammen forsøgte at få en hasteforespørgsel med et spørgsmål om, hvorvidt man kunne udskyde den her lovbehandling.
Men jeg vil gerne vende tilbage til noget, som egentlig er, når nu det ligger der, og regeringen har valgt, at vi skal diskutere det, hvad det så er af nye udtalelser fra den amerikanske præsident eller den amerikanske administration, der gør, at Konservative alligevel mener, at man er betrygget på en måde, så man uden betænkeligheder vil stemme for lovforslaget og beslutningsforslaget om baseaftalen.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Vi har jo ikke haft indflydelse på timingen for fremsættelsen af det her beslutningsforslag, og stod det til os, ville det have været fordelagtigt at have udskudt det til senere.
Nu har man valgt, at man alligevel har det, men jeg tror også, at man skal skelne imellem Trump som præsident og amerikanerne.
For vi opfatter jo sædvanligvis USA som en god og en tæt allieret, hvor der så lige nu er en præsident, som mildest talt kommer med meget opsigtsvækkende udtalelser.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo nye tider, og der sker nye ting.
Jeg har haft det lidt sjovt over og har egentlig også følt lidt glæde over at se, at mange steder i medierne er ordførerens parti, De Konservative, og Alternativet blevet nævnt i samme åndedrag, nemlig som dem, der gerne ville have udskudt den her beslutning, og selv om vi måske ikke har fået helt enslydende forsvarspolitik, er der blevet sat nogle lighedstegn, ligesom det jo også åbenlyst mange steder er blevet tydeligt, at SF og LA har den samme forsvarspolitik.
Så når der sker de her nye ting, kommer der også nogle nye perspektiver.
Jeg er helt med på, at Konservative siger, at man vil stemme for forslagene i den her form, men jeg har stadig en drøm om, at vi ikke tager den beslutning nu.
Jeg tænker egentlig ikke, at det er nu og her, vi skal stemme nej.
Jeg ville egentlig synes, at det var sundere for vores forhold til USA, at vi udskød det og ikke tog en endelig beslutning på det her tidspunkt.
Det er derfor, jeg synes, det er vigtigt, at vi finder en måde at udskyde det på.
Så kunne Konservative være med på at nedsætte en kommission, der undersøger, om der faktisk bliver begået grundlovsbrud?
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Jamen hvis man ser på mandaterne i Folketingssalen, er der jo ikke nogen chance for at kunne få nedsat en kommission, så jeg tror ikke, at realismen er til stede.
Vi har valgt at udtrykke, hvor det er, vi har stået, og har været åbne om det undervejs i hele forløbet.
Det er jo ikke alle partier, der har været det.
Så vil jeg bare til det sidste om, at Alternativet og Det Konservative Folkeparti nærmer sig hinanden forsvarspolitisk, sige, at så skal vi godt nok se nogle store ambitioner for oprustningen af dansk forsvar, hvis det skal være tilfældet.