runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med helt generelt at sige, at jeg ligesom spørgeren synes, at det er utrolig frustrerende at læse og høre i medierne om folk, der har fået dansk statsborgerskab, og som efterfølgende begår alvorlig kriminalitet.
Tildelingen af statsborgerskab til udlændinge er jo en tillidserklæring fra vores samfund, og hvis man har fået det danske statsborgerskab, skal man selvfølgelig også opføre sig ordentligt.
Vi er også fra den nuværende regerings side kommet med et udspil, hvor vi særlig foreslår at stramme op omkring folk, der har begået kriminalitet.
Vores forslag går ud på, at en ansøger, der er idømt ubetinget eller betinget fængsel, fremover som udgangspunkt udelukkes fra at blive optaget på et lovforslag om meddelelse af statsborgerskab, og i de tilfælde skal man altså alene kunne få dansk statsborgerskab, efter det er blevet forelagt for det, der hedder Folketingets Indfødsretsudvalg.
Den foreslåede stramning vil være med til at understrege, at handling har konsekvenser, og at kriminelle som udgangspunkt er udelukket fra at få dansk statsborgerskab.
Hertil kommer, at hvis man dømmes for kriminelle forhold i Danmark, er det også sådan i dag, at man kan få frakendt sit statsborgerskab ved dom, hvis man dømmes for overtrædelse af straffelovens kapitel 12 eller 13 om bl.a. terrorisme.
Regeringen vil fremsætte et lovforslag, hvorefter visse former for alvorlig bandekriminalitet, der er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser, også kan føre til frakendelse af statsborgerskab ved dom.
Vi har også yderligere initiativer på vej.
Hermed vil jeg sige tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Tak for svaret, og tak for, at ministeren engagerer sig i det.
Baggrunden for det her er jo, at der er en censor, som sidste år oplevede følgende, som hun også beskrev i pressen og i et brev til ministeren og ordførerne: »Den første spanske studerende havde tydeligvis slet ikke læst op til eksamen, han kunne simpelthen ingenting.
Han undskyldte over sit manglende engelsk, men selvom han havde taget eksamen på spansk, var det ikke blevet bedre.
Under voteringen diskuterede vi, om det var et 00 eller et -3.
Derefter kom den næste spanske studerende ind og det samme skete.«
Når jeg er interesseret i det her, handler det også om at få ministerens holdning til det at bruge agenter.
Jeg kan se i redegørelsen fra UCL, at der skrives, at agenten markedsfører UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskoles uddannelse via relevante kanaler.
Der er ikke tale om hvervning, men om markedsføring.
Jeg ved ikke, om ministeren kan forklare mig forskellen, for som jeg ser det her, handler det her om, at man skal lokke udenlandske studerende til Danmark og tage en uddannelse, og er det en trafik, som vi ønsker at understøtte?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-03:
Jeg er enig.
Det rejser to spørgsmål.
Det ene er: Hvad bliver der brugt af uddannelseskroner på markedsføring i det her land?
Det andet er: Hvad er egentlig funktionen og pointen med at have hele uddannelser på engelsk, og hvad er det, det bliver brugt som, også lidt i et bredere samfundsperspektiv?
Jeg er skeptisk over for, hvordan svarene på begge spørgsmål falder ud i nogle sammenhænge, når man kigger ud over landet, og jeg mener da i høj grad, at vi skal have en politisk holdning til det.
Når vi nu får de her redegørelser ind og får set, hvordan det her egentlig bliver brugt, skal vi så slå ned på den enlige svale, eller skal vi simpelt hen strukturelt gå ind at lave nogle greb og stramme op på nogle regler i forhold til det her?
Jeg har ikke konkluderet, for jeg har ikke det fulde billede endnu, men jeg vil da i hvert fald godt signalere i dag her over for spørgeren, at der ikke er noget, der bliver afvist på mit bord, før vi får diskuteret det her til bunds.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Jamen så ligger mulighederne selvfølgelig åbne for, at der kan ske noget.
Som ministeren også ved, har vi en diskussion i tiden, hvor jeg i hvert fald venter på, at ministeren indkalder til et nyt møde i forhold til at holde rammen for su til vandrende arbejdstagere i Europa, og det her er jo en gruppe, der kommer ind under det.
Så i den sammenhæng bliver jeg bare nødt til at spørge ministeren, om ministeren synes, at det kan være uddannelsesinstitutionens opgave overhovedet at have agenter ude i Europa til at fortælle unge europæere om danske uddannelser.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-03:
Jeg skal ikke kunne afvise, at der i enkelte tilfælde kan være en samfundsnytte i at få rekrutteret lige præcis det her unge menneske, men jeg vil godt gøre det klart, at over en bred kam mener jeg ikke, at vores uddannelsespenge skal gå til den slags markedsføring eller til anden massiv markedsføring, især når vi så samtidig har en diskussion om engelsksprogede uddannelser og omfanget af, hvilken uddannelsesforpligtelse vi løfter på vegne af resten af Europa, som jo overstiger, hvad vi i hvert fald i fællesskab har besluttet med hinanden at vi synes er rimeligt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Men jeg synes ikke, jeg hører et klart svar, andet end at man bare gerne ville have, at der var nogle agenter derude, der kunne få de rigtige til at komme.
I Dansk Folkeparti så vi gerne, at vi havde lov til i Danmark at bestemme, hvilke unge vi havde lyst til at invitere herop til at få en uddannelse, og så kunne vi få den snak.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-03:
Når jeg ikke helt håndfast konkluderer på den her sag, er det, fordi jeg har bedt om en redegørelse fra en lang række af vores institutioner, som jeg synes jeg skylder at vente på.
Men jeg vil godt sige, at jeg er kritisk over for brugen af agenter, for jeg mener, det er en mærkværdig måde både at bruge uddannelsespenge på, men også at benytte sig af muligheden for faktisk at have engelsksprogede uddannelser i Danmark.
Jeg mener, der er noget helt skævt både i den her sag, men også i mønstret i det hele taget, hvis det er noget, vi ser på et bredere plan, og derfor er det da noget, vi skal tale videre om sammen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren følge op på Uddannelses- og Forskningsstyrelsens tilsynsmyndigheds kritik af Innovationsfonden, og hvad vil ministeren gøre, for at lignende sager om »usaglig« forskelsbehandling ikke hænder igen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Uddannelses- og Forskningsstyrelsen har afsluttet en tilsynssag vedrørende Innovationsfondens hastebehandling af covid-19-relaterede ansøgninger i marts 2020 samt spørgsmålet om inhabilitet i tre konkrete sager.
På den baggrund udtaler styrelsen kritik af Innovationsfonden.
Det står klart, at der er begået fejl.
Jeg tager styrelsens kritik af fonden alvorligt.
Det samme gør Innovationsfonden.
Og lad mig derfor slå fast: Der påhviler Innovationsfondens nye ledelse en stor og vigtig opgave med at sikre, at vi fortsat kan have tillid til fondens opgavevaretagelse.
Innovationsfonden har oplyst, at der er iværksat en række konkrete initiativer, der skal styrke sagsgangene og processerne i fonden.
Innovationsfonden vil desuden bede Kammeradvokaten vurdere, om der på baggrund af styrelsens tilsynsudtalelse er behov for yderligere initiativer, og det synes jeg er klogt.
Jeg har også aftalt med Uddannelses- og Forskningsstyrelsen, at de i den kommende tid og som en del af det løbende tilsyn med fonden
vil have øget fokus på, at der bliver rettet op på de forhold, som styrelsen har fundet kritisable.
Det er på den baggrund min klare forventning, at der vil blive rettet op på de kritisable forhold.
Innovationsfonden udmønter meget store offentlige summer.
Spørgeren og jeg er i fællesskab med til at beslutte dem – bl.a. til vigtig forskning hvert år, og det er jo altafgørende, at det sker på en saglig og forsvarlig måde.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-03:
Jeg er jo enig i målet, som er at sikre, at vi får så mange turister som muligt ud på en god måde, så de har lyst til at komme igen.
For det kan jo heller ikke hjælpe noget, hvis man ikke oplever det.
Jeg vil nu også sige, at der på Orø var historier om, at de lokale orøboere var trætte af turisterne.
Jeg var selv ovre og snakke med flere.
Men det var nu ikke mit billede af det.
Generelt var folk, der boede der, faktisk rigtig glade for, at der kom så mange.
Jeg er jo ikke ekspert i det, og der foregår mange andre diskussioner om, hvordan det udvikler sig, og hvordan det ikke udvikler sig, men det, som vi i hvert fald stående her i starten af marts måned kan se, er, at vi reelt ikke ved, hvor mange der er vaccineret om 1 måned eller om 2 måneder, og at vi ikke ved, hvad smittetallene er, og derfor er det for mig at se desværre også for tidligt at lægge sig helt fast på, hvad reaktionen så er i forhold til hvordan vi skal planlægge den sommer.
Vi har jo en plan for, hvordan vi forventer at det skal gå, og jeg håber, at det kommer til at holde, og at vi får vaccineret alle de mennesker, og det ser det også ud til.
Man smittetallene har vi ikke kontrol over.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-03-03:
Vi har jo ikke kontrol over smittetal eller vacciner eller sådan noget til den tid.
Men det, som vi ved, er, at det nok er højst tvivlsomt, at folk rejser på ferie til Italien og Frankrig og alle mulige andre eksotiske steder her i sommer.
Så det, som vi ved, det, som vi har at gå ud fra nu, er, at danskerne bliver i Danmark, og derfor er vi jo nødt til at kigge på øerne og sige, at der så nok er en vis sandsynlighed for, at de uanset sommerpakke eller ej kommer derud til øerne.
Der er det, jeg godt vil høre ministeren: Hvad er det, regeringen gør nu for at sikre, at en sommerpakke kommer ud i god tid, så vi kan være fair over for de erhvervsdrivende på øerne, så vi kan sikre, at de unge mennesker, som skal arbejde i caféerne, i ordentlig tid ved, at det er der, de skal bruge deres sommerferie, og at de i ordentlig tid kan få et overnatningssted på øerne osv.?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-03:
Lige nu arbejder vi for, at caféerne på øerne og alle andre steder i Danmark i det hele taget kan åbne, at butikkerne på øerne og i Danmark i det hele taget kan åbne, for det er den situation, vi står i nu.
Når vi har åbnet vores samfund igen, når vi ser på den økonomiske situation, så skal vi selvfølgelig træffe beslutninger om, hvordan vi vil sørge for, at man fastholder arbejdspladser ude lokalt.
Jeg var selv til landdistriktskonference her tidligere på året, og det var fantastisk at høre, hvordan man – jeg tror, det var på Strynø – sidste år på grund af den store aktivitet, der havde været, simpelt hen havde opbygget nye tilbud, fået café osv. lokalt, fordi man havde oplevet den store tilstrømning, og at man også forventede, at det ville komme igen.
Så jeg tror, at man nogle steder er parat, men det er selvfølgelig klart – det er jeg sådan set enig med spørgeren i – at man nogle steder også skal vide det i god tid, og vi prøver selvfølgelig at gøre det sådan, at de får det at vide i så god tid som muligt.
Men vi ved endnu ikke, hvordan situationen bliver.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-03-03:
Nej, det er jo det, man kan beundre øboerne for, altså at de er enormt fleksible, at de, når ting vælter ned ovenfra, bare er rigtig gode til at indstille sig efter det.
Men derfor behøver vi ikke at udfordre dem hver eneste gang og især ikke, når vi ved, at danskerne ikke kommer til at rejse til udlandet i den her sommer.
Så er det altså nu, vi kan sætte ind på at forberede øboerne.
Har regeringen også i den anledning overvejet at sætte ekstra færgekapacitet ind?
Og hvornår kan øboerne forvente, at vi står klar med en sommerpakke?
I Dansk Folkeparti er vi i hvert fald klar til på alle tider af døgnet at forhandle med ministeren om det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-03:
Jeg ved, at Dansk Folkeparti har et meget varmt hjerte for småøerne, og at man kæmper for dem i alle de sammenhænge, der er.
Og jeg kan i hvert fald påtage mig den forpligtelse, at jeg vil presse på for at sikre, at vi, så snart vi har overblikket, så også skal have en afklaring på, hvad situationen er for småøerne og for vores mellemstore øer i den her sæson.
Men lige nu kæmper vi altså med at genåbne samfundet i det hele taget, og det er det, som ligger foran os.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-03:
Tak, formand.
Hvorfor vil regeringen overføre hundredevis af millioner kroner til Kina i ulandsbistand, når Kina ifølge det anerkendte medie Bloomberg har brugt ca. 2.000 mia. kr. på at opkøbe virksomheder i Europa de sidste 10 år, har haft en voldsom vækstrate i samme periode, krænker grundlæggende menneskerettigheder og truer fredelige nabolande som Japan og Taiwan?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-03-03:
Mange tak.
Lad mig starte med at rydde en misforståelse af vejen.
Danmark overfører ikke hundredvis af millioner af kroner til kinesiske myndigheder.
Det handler om, at vi betaler for rådgivning fra danske eksperter, primært inden for en række grønne sektorer, hvor vi kan noget særligt.
Eksperterne fra de danske myndigheder deler danske erfaringer og påvirker Kina i en grønnere og mere bæredygtig retning.
Under den nuværende regering fortsætter vi en række strategiske myndighedssamarbejder, der blev igangsat under den borgerlige regering.
Kina er verdens største energi- og kulforbruger og står alene for 28 pct. af den globale CO 2 -udledning.
Derudover har de et stigende kulforbrug.
Får vi ikke Kina op i gear, lykkes vi ikke med Parisaftalens 1½-gradsmålsætning, så det er simpelt hen så enkelt.
Klimaforandringerne går samtidig hårdest ud over de fattigste og mest sårbare mennesker i udviklingslandene, og på den måde hænger tingene uløseligt sammen.
Derudover er overgangen til mere vedvarende energi og bedre spildevandsløsninger i Kina vigtigt for både sundhed og for miljø.
Sidst, men ikke mindst, er vores myndighedssamarbejde i Kina med til at åbne døren for danske grønne løsninger, og det skal vi ikke skamme os over.
Kina er et stort marked for dansk energiteknologi og det tredje største marked for dansk vandteknologi.
Vores engagement er derfor både godt for den grønne omstilling i Kina, for klimaet, for de fattigste lande og i vores egen interesse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-03:
Det minder mig lidt om historien om musen og elefanten, og Danmark er jo en mus, men en smart mus, en dygtig mus med masser af gode løsninger, og Kina er så elefanten, der bare buldrer af sted, men det er også en rig elefant; det er ikke en udviklingselefant.
Det er en nation, som sætter sig på verden, sætter sig på Afrika, sætter sig på Asien, sætter sig på Sydamerika og nu også har sit indtog i Europa, og derfor virker det jo fuldstændig skørt, at vi i Danmark skal understøtte kinesisk omstilling til det grønne.
Jeg er godt klar over, at danske virksomheder også får gavn af det, men det er jo Kinas opgave.
Det er jo et land, der er på vej mod halvanden milliard mennesker.
I Danmark er vi 5 millioner.
Vi har vores eget at tænke på.
Jeg ved også, at udviklingsbistanden går til lande som Indien – Indien, som er et atomvåbenland.
Vi bruger så mange midler på nationer, som kan klare sig selv i den henseende, og derfor undrer det mig, at regeringen ikke vil omstille, og at man ikke vil bruge pengene fornuftigere.
Så de ved godt, de skal, og de griner da bare af, at vi gider at betale danske virksomheder for at tage derover, når de udmærket kan selv.
Så minister, er det ikke på tide med omstilling, så vi kan få brugt de her penge lidt mere fornuftigt?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-03-03:
Det er jo sådan, at dansk udviklingsbistand bruges primært i de fattigste og mest skrøbelige lande i Afrika.
Der er altid kun brugt en meget lille del i særlig udvalgte mellemindkomstlande prioriteret i forhold til den udviklingspolitiske strategi, som hedder »Verden 2030«, som der – og det må jeg sige til spørgeren – var en meget bred politisk opbakning til.
Det er jo sådan, at 62 pct. af verdens fattigste bor i mellemindkomstlande, og derfor giver det fortsat rigtig god mening, at der også gives bistand til mellemindkomstlandene, og der hører Kina og Indien jo med.
Som jeg sagde i min indledning, drejer det her sig om at skubbe til den grønne udvikling, og det er ene og alene det, pengene bruges til, på nær en lille smule til menneskerettigheder, som kommer civilsamfundsorganisationerne i Kina til gode.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-03:
Jeg synes nu, at flere hundrede millioner kroner og mere er store midler.
Det kan man få rigtig meget velfærd for i Danmark, og jeg ved, at Socialdemokraterne jo har lovet en masse velfærd, så hvorfor ikke bruge dem i landet i stedet for at pøse dem i et stort, mægtigt, rigt, aggressivt, menneskerettighedsundertrykkende land som Kina?
Det må da give god mening, minister.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-03-03:
Det drejer sig jo lige nøjagtig ikke om flere hundrede millioner kroner.
Det her drejer sig om ikke mange millioner kroner til et myndighedssamarbejde, hvor vi betaler for danske eksperter, som kommer til Kina for at understøtte den grønne udvikling, men også for at understøtte det, der er dansk erhvervsliv.
Så det drejer sig under ingen omstændigheder om flere hundrede millioner kroner, som der blev sagt, og som det fremgik af en artikel helt misvisende.
Så det er ikke tilfældet.
Man kan vel næppe forestille sig, at Kina skulle vende sig om efter danske teknologiske løsninger og selv betale for, at man skulle sende danske eksperter derud.
Det er det, man blev enige om med Dansk Folkepartis opbakning i den udviklingspolitiske strategi for nogle år siden var det, man ville, og også at Kina skulle være en vigtig del af det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-03:
Nu er det jo ikke kun Kina; det er også Indien, og det er rigtig mange penge, vi sender af sted.
Og ja, Kina vil meget gerne betale, virksomhederne vil gerne betale, og selvfølgelig griner de da bare i skægget, når danskerne er så naive, at vi betaler for dem.
Jeg har selv nævnt Nanjing, som er et udmærket eksempel på, at der er et godt samarbejde med danske virksomheder, hvor man har bidraget med løsninger.
Så, minister: Hvorfor ikke bruge pengene herhjemme i stedet for at kaste dem i grams rundtomkring i verden til mellemindkomstlande?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-03-03:
Dansk Folkeparti har selv været med til at sikre, at det er en retning, vi skal holde fast i.
Det var jo sådan, at lige før jul var spørgeren selv med til at stemme for en vedtagelsestekst i en forespørgselsdebat, som blev fremsat, i forhold til hvordan man skulle forholde sig til menneskerettigheder og Kina.
Der blev der direkte sagt, at det var vigtigt, at vi fortsatte det her partnerskab.
Derfor undrer det mig såre, at Dansk Folkepartis spørger her i dag ikke vedkender sig den rolle og den beslutning, der blev truffet for år tilbage, og som blev konfirmeret så sent som i december måned sidste år.
Karsten Hønge (SF), 2021-03-03:
Det gennemgående tema i min tale var, at det her er fyldt med dilemmaer, og jeg vil ikke stå og sige, at vi bare sådan kan tage hånd om børnene, at det hele så nok går, og at der nok ikke er noget problem med deres forældre.
Så jeg anerkender og tror, at ja, der bliver en udfordring dér.
Det ville være at feje det ind under gulvtæppet at sige, at der ikke gør det.
Men at benægte at det vil ske, kan man ikke.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-03-03:
Vi var jo i den situation sidste år, at man hele tiden skulle afvente, og at man aldrig vidste, hvad der ville ske i næste måned, og derfor kan man set i lyset af det jo også godt forstå, af sommerpakken kom så sent.
Den situation har vi ikke i år.
I år må vi formode, at vi ikke kan komme ud at rejse, og derfor er det også nu, det skal planlægges, sådan at der ikke kommer til at ske det, der skete sidste år, nemlig at caféejerne på Samsø – for bare at komme med nogle eksempler – stod i en situation, hvor de var fuldkommen overvældet.
For 2 uger inden sommerferien begyndte, kom den her sommerpakke, og turisterne væltede ind, og de måtte jo selvfølgelig under coronarestriktionerne tage de borde, som de kunne få, og sad udenfor og alt det her, og det her med at skulle stå og sige til folk på øerne, som siger, at de er sultne, og at de vil have noget at spise, at de så må gå ned i Brugsen og handle, er jo rigtig, rigtig ærgerligt. For det sidste, som vi i hvert fald ønsker i Dansk Folkeparti, er, at folk skal have en dårlig oplevelse ved at komme på en ø, fordi vi herindefra simpelt hen ikke i tide har forberedt det ordentligt.
Så det er mere for at gentage spørgsmålet over for ministeren: Hvad er det, regeringen vil gøre for at forberede det her ordentligt, så det kan blive en rigtig god oplevelse både for øboerne, for de erhvervsdrivende på øerne og selvfølgelig også for turisterne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Sidste sommer var jo en meget anderledes sommer i Danmark både for virksomheder og for lokalsamfund.
Der var mange mennesker, som måske plejer at holde ferie i udlandet, som i stedet valgte at blive herhjemme, og der aftalte vi i en bred kreds af partier en sommerpakke, hvor en af de store ting jo var gratis færger for gående og cyklister i hele juli måned og et tilskud til billigere billetter i august-september for udvalgte færger til de små øer.
Det var en dundrende succes.
Masser af mennesker strømmede ud til vores dejlige øer, især småøerne, de fik en god oplevelse, og mange fik sikkert også øjnene op for et feriealternativ og måske lyst til at komme igen i de kommende år.
Måske blev det nogle gange også lidt for meget af det gode, tilstrømningen var indimellem meget stor, men alternativet, altså at der ikke havde været en særlig sommerpakke for 2020, ville have været langt værre.
Nu håber vi alle, at vi lykkes med at lave en ansvarlig genåbning af samfundet, og der er ingen, der kan spå om, hvordan situationen ser ud til sommer, men forhåbentlig har vi ikke det samme behov som sidste år for at sætte gang i vores danske sommerøkonomi.
Stående oven på sidste års succes er jeg sikker på at øerne også i år kan se frem til mange turister, og jeg er sikker på, at man lokalt er klar til at gribe de muligheder, som byder sig.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-03:
Jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at de folketingsmedlemmer, der har stemt for det konkrete lovforslag for 20 år siden, nu skal klandres for, at en af de 10-11-årige personer, der er kommet med som bipersoner, 20 år senere begår alvorlig kriminalitet.
Det kan man da ikke klandre de mennesker for.
Dansk Folkeparti har også stemt for lovforslag om meddelelse af indfødsret.
Hvad hvis nogen af dem, der har stået på det lovforslag, senere begår kriminalitet?
Altså, de mennesker, der begår de her frygtelige forbrydelser, må selv stå til ansvar for dem.
Det medgiver jeg fuldstændig.
Men jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at det er de folketingsmedlemmers skyld, hvad der er foregået her.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-03:
Det der er en ynk at lytte på.
Selvfølgelig bærer hvert enkelt folketingsmedlem et ansvar for de dispositioner, som han eller hun træffer.
Og udlændinge- og integrationsministeren ved udmærket godt, hvordan rollefordelingen gennem årene har været.
I 2001 osv.
og tiden før var det sådan, at Socialdemokratiet kæmpede imod enhver stramning.
Poul Nyrup Rasmussen stod der og kaldte det for ikkestuerent, altså det, som vi i Dansk Folkeparti gjorde.
Det, vi til gengæld blev tvunget til, hvis vi ville have stramninger igennem, var under protest så også at stemme for de love.
Jeg vil gerne spørge igen: Finder udlændinge- og integrationsministeren i lyset af den her udveksling ikke anledning til at revidere sin følelse af, at det her kun er frustrerende?