runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-04:
Jamen det er rigtigt, at i forhold til it-systemerne og it-tilsynet, tror jeg der tænkes på, så siger de, at systemet måske er på rette vej til at være klar.
Hvis man kigger på høringssvarene, er der jo en bred kritik af, at man gennemfører et ikkefærdigt system og at man indfører nogle midlertidige vurderinger.
Det er jo komplekst.
Altså, det er jo helt afgørende og helt tydeligt, at vi har behov for ordentlige ejendomsvurderinger.
Det system og det lovkompleks, man bygger op her, med midlertidige vurderinger, tror vi altså ikke bringer os tættere på ordentlige ejendomsvurderinger.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Men det bliver jo netop mere sikkert med de to lovforslag, der kommer her.
Der kommer jo en skattelettelse derude, og det gør jo også – hvad kan man sige – at forskellen mellem land og by bliver markant mindre, end den har været før.
Jeg tænker også, at mange af de eksterne eksperter, man har haft i forhold til it-systemer her, faktisk siger, at vi sådan set er ret godt med.
Hvorfor vil I ikke stemme for?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-04:
Ja, vi vil stemme imod lovforslaget her, for vi mener ikke, at det system, der er fremlagt, er færdigt.
Så har ordføreren jo ret i, at det, der er hele grundlaget for de nye ejendomsvurderinger, selvfølgelig er, at de skal ramme mere præcist end de gamle, og at man skal sikre et bedre grundlag.
De drøftelser om, hvordan man sikrer sådan et system, er vi i SF selvfølgelig meget gerne med i.
Men den her øvelse, man laver med midlertidige vurderinger i 2024 og 2025, er vi dybt bekymrede for risikerer at svække tilliden til det system, man har brugt 10 år på at bygge op.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg skal bare lige være sikker på det her.
Altså, Rigsrevisionen fandt jo tilbage i 2013 ud af – hvad kan man sige – at der var en problematik i kvaliteten i forhold til den måde, skattemyndighederne kørte det her vurderingssystem på, og det har man jo i princippet sådan set faktisk formået at lave om på nu.
Det betyder jo også, som vi også sagde, at der jo er skattelettelser for små 10 mia. kr. – fire ud af fem boligejere får faktisk en skattelettelse.
Og vi kan jo også godt se, at der faktisk er meget bedre sammenhæng mellem ejendomsskat og ejendomsværdi ved at gøre det her.
Så mit spørgsmål er bare: Vil SF sætte en kæp i hjulet i forhold til det her og stemme imod?
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Det har været en lang dag i dag for mig, så dejligt, at der nu kommer noget seriøsitet, i forhold til at det her jo faktisk er et ret vigtigt lovforslag.
Det hele – hele balladen, kan man kalde det – starter jo faktisk tilbage i starten af 00'erne med Anders Fogh Rasmussen og skattestop.
I 2017 indgik et bredt flertal i Folketinget et forlig om et nyt boligskattesystem med det formål at sikre tryghed om ejendomsskatterne ved overgangen til nye ejendomsvurderinger.
Der viste sig imidlertid en række akutte problemer, særlig med it, i skatteforvaltningen, som medvirkede til udskydelse af udmøntningen af forliget fra 2021 til 2024, og det er derfor, vi står her i dag.
Derfor indgik forligspartierne i 2020 en aftale, der skulle kompensere boligejerne og sikre fortsat tryghed frem til 2024.
Begge aftaler er indgået, før mit parti overhovedet eksisterede, men jeg er nu en del af regeringen, som er meget tæt på mål.
Og vi behandler to lovforslag, som understreger, at vi er på vej med et nyt boligskattesystem for boligejerne.
Det har, som jeg ser det, på ingen måde været problemfrit.
Samlet set betyder boligskatteomlægningen en skattelettelse til fire ud af fem boligejere, hvilket er en god ting oven på den seneste periode med faldende boligpriser og stigende renter.
Med lovforslagene, vi behandler i dag, sikres der bl.a., at ejendomsskatterne ikke stiger som følge af boligskatteomlægningen og de nye vurderinger ved at sænke satserne for grundskyld og ejendomsværdiskat.
Derudover har man lavet en indefrysningsordning, der skal sikre og holde hånden under de boligejere, der løbende vil have stigninger i ejendomsskatten.
De vil nemlig have mulighed for at indefryse stigninger mod at stille sikkerhed i deres ejendom og udelukkende betale renter, således at stigningerne først skal betales, når boligen bliver solgt.
Nu er det bare vigtigt at sige: Nu holder vi fast.
Dermed ikke sagt, at hvis der opstår komplikationer, så har vi som politikere ikke et ansvar for at løse det.
Det så vi også i går i forhold til overgangsordningen.
Der vil jeg også sige en stor tak til forligskredsen, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative for at være med til det her, for det her er ret stort.
Og tak til ministeren for at være åben omkring det her og tage os med helt ind.
Det er også bare nødvendigt at sige, at i forbindelse med udvalgsarbejdet de næste mange måneder og forligskredsen omkring det her er det enormt vigtigt, at vi holder tæt sammen og hjælper hinanden med det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-05-04:
Ja, det kan meget vel være, at hr. Sigurd Agersnap har ret i det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-04:
Ordføreren kan meget vel have ret i, at fejlene oftest vil komme boligejerne til gode, men det er jo rigtig mange vurderinger, vi snakker om her.
Det er 1,7 millioner ejendomsvurderinger, 400.000 erhvervsvurderinger, så der vil helt sikkert også være nogle fejl, der peger den anden vej.
Et af de eksempler, som også er blevet nævnt, er f.eks. servitutter.
Der kan jo være hele områder, der er reguleret ved servitutter, men som man ikke kigger på i første omgang, og som borgeren selv har ansvaret for at indbringe.
Så mit spørgsmål skal bare lyde: Hvem tror hr. Jan E. Jørgensen at det her vil gå mest ud over?
Mit bud ville jo være, at det oftere er 3F'eren end djøf'eren.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-05-04:
Jamen det er ikke optimalt.
Altså, det vil jeg overhovedet ikke lægge skjul på.
Der kommer jo til at ske en efterregulering.
Altså, man kommer ikke til at betale for meget skat, for der kommer til at ske en efterregulering.
Og de fejl, som har været påpeget, har ofte været fejl i BBR-registeret.
Man har selv ansvar for, at BBR-registeret passer til de faktiske forhold på ens ejendom, men det kan jo godt ske, at man ikke har fået skrevet, at man eksempelvis har fået etableret et ekstra badeværelse, eller at man har inddraget et loftsrum til boligareal eller den slags.
Men de fejl, der er tale om, vil jo i langt, langt de fleste tilfælde være fejl, der sådan set er til gunst for boligejeren.
Så optimalt er det ikke, men jeg er ikke så bekymret, dels fordi det som sagt som regel vil være i boligejernes favør med de fejl, der måtte være, dels fordi der altså kommer til at ske en efterregulering.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-04:
Tak for det.
Nu nævner hr. Jan E. Jørgensen tryghed for boligejerne, og det går jo også igen i det forlig, man har lavet.
Men en af de ting, der bemærkes flere gange i høringssvarene, bl.a. af Dansk Erhverv, Dansk Industri og Danske Advokater, er den manglende tryghed, der er, ved de midlertidige vurderinger, der skal danne grundlag for beskatning i 2024 og 2025.
Så hvad er Venstres holdning til den retssikkerheds- og retstilstand, der er med de midlertidige vurderinger, som vil gælde i 2024 og 2025?
Kasper Roug (S), 2023-05-04:
Det skal lige siges, at jeg er standin for vores sædvanlige ordfører på området, som desværre er blevet forhindret i dag.
Men der er ingen tvivl om, at det her lovforslag er et teknisk og meget stort lovforslag, som jo har været i forlængelse af forliget om et ejendomsvurderingssystem fra 2016.
Den daværende regering, VLAK, indgik sammen med S, DF og Radikale Venstre i 2017 forliget »Tryghed om boligbeskatningen« – også det, der bliver kaldt boligskatteforliget – om et nyt boligbeskatningssystem fra 2021 med det formål at sikre, at boligskatterne ikke stiger ved overgangen til og på grund af det nye ejendomsvurderingssystem.
Men som følge af eftersynet af skattevæsenets it-udfordringer i 2019 blev boligskatteomlægningen udskudt fra 2021 til 2024, og i 2020 indgik forligspartierne bag boligskatteforliget derfor »Aftalen om kompensation til boligejerne og fortsat tryghed om boligbeskatningen«.
Det indebar så de tiltag, som skulle sikre, at udskydelsen af boligskatteomlægningen ikke ville medføre højere ejendomsskatter for ejendomsejerne frem mod 2024.
Lovforslaget skal sammen med det samtidig fremsatte forslag til en ny ejendomsskattelov implementere den resterende del af boligskatteforliget og kompensationsaftalen.
På den baggrund kan Socialdemokratiet selvfølgelig tilslutte sig boliglovforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-05-04:
Men nu står vi i den virkelighed, vi står i, og hvis nu det måtte lykkes SF at overbevise et flertal her i salen om at følge SF, så ville det betyde, at skatteborgere, som jo sådan set har betalt for meget i skat og i alt har betalt 13,5 mia. kr. for meget i skat, så yderligere skal vente – hvor mange år? – på at få deres penge tilbage.
Har SF virkelig tænkt det her igennem?
Det er jeg ikke sikker på jeg tror.
Jeppe Bruus (S), 2023-05-04:
Jeg er enig en til en – fuldstændig.
I virkeligheden er det ikke bare et spørgsmål om, hvor langt man så kommer, fra Køge til Faxe osv.
Ude i Københavns omegn, hvor jeg bor, på Vestegnen, har man også store udfordringer i forhold til lægemangel.
Men det er klart, og jeg anerkender fuldt ud, at jo længere ud du kommer i yderområderne og i yderkommunerne, jo vanskeligere bliver det.
Offentlig transport er mange steder overhovedet ikke mulig, der er kæmpe udfordringer i forhold til lægemangel, der er udfordringer i forhold til uddannelser, der er udfordringer i forhold til arbejdspladser, og derfor er man nødt til at have en politisk vilje til at prioritere.
Hvis vi gerne vil have et land i balance og gerne vil have, at man kan leve et helt, fuldt og godt liv, også selv om man bor på landet og lidt langt ude, kræver det en politisk indsats og en politisk prioritering.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil så også lige henlede opmærksomheden på, at i den finanslov, regeringen er kommet med, har man bl.a. halveret Landsbypuljen, og jeg sidder også stadig og spejder forgæves efter de 5.000 statslige arbejdspladser, som Venstre gerne før valget ville udflytte, men det kan være, det kommer senere.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig lige at høre ministeren, om ikke han er enig i, at udfordringerne stiger, jo længere man kommer væk fra de store byer, og at vi derfor har et særligt ansvar for at sikre nogle bedre forudsætninger for dem, der bor i de alleryderste kommuner og de kommuner, som har det allersværest.
Jeg kan se det nede ved mig selv, altså hvordan udfordringerne stiger bare fra Køge Kommune til Faxe Kommune, bl.a. i forhold til læger, og hvad det er for nogle sygdomme, som folk har; de stiger altså på en helt bestemt måde.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke ministeren er enig i, at der er nogle områder, som kræver et helt specifikt fokus?
Jeppe Bruus (S), 2023-05-04:
Tak for det.
Forslaget skal samtidig udvide ordningen til at omfatte personer med arbejdsplads i yderkommuner, som ikke har fast bopæl i en yderkommune.
Forslaget skal træde i kraft den 1. januar 2024.
Med forslaget, som jo lige er præsenteret – jeg er med på, at det er en gentagelse her – ønsker Danmarksdemokraterne at gøre det mere attraktivt at bo, arbejde og drive virksomhed uden for de store byer i Danmark.
Som det er i dag, følger det af ligningsloven, at fradrag for kørsel for skattepligtige borgere, der har bopæl i en af de 25 yderkommuner eller på en af de ti småøer, bliver beregnet efter skatterådets satser for de første 120 km, uanset hvor mange kilometer de har til og fra arbejde dagligt.
Pendlere, som bor alle andre steder end i de berørte yderkommuner og småøer, får kun halvt så stort et fradrag for kørsel mellem hjem og arbejdsplads, der overstiger 120 km om dagen.
Skattepligtige borgere, der har bopæl i en af de 25 yderkommuner eller på en af de ti småøer, har altså allerede i dag et befordringsfradrag, der er dobbelt så højt som det befordringsfradrag, andre pendlere har.
Der er stor forskel på at leve i de store byer og i yderkommunerne, og der er fordele og ulemper ved begge dele, også økonomisk.
Hvis man bor i byen, har man f.eks. mange tilbud lige ved hånden i form af indkøbsmuligheder, offentlig transport, kulturtilbud og restauranter.
Hvis man bor på landet, har man på den anden side højt til himlen, naturen lige uden for døren, et nært lokalsamfund, og man kan nogle steder få en patriciervilla for det samme, som en treværelses på Vesterbro koster.
Til gengæld er der så større afstande, længere mellem butikker og kulturtilbud, og der er færre muligheder i forhold til offentlig transport.
Regeringen mener, at et sammenhængende Danmark bl.a. skabes ved at bygge broer og skabe sammenhæng de steder, hvor der tales modsætninger op.
Det er vigtigt, at der er gode muligheder til stede for at arbejde og bo i hele landet.
Derfor er det også positivt, at skattepligtige borgere, der har bopæl i en af de 25 yderkommuner eller på en af de ti småøer, altså allerede i dag har et forhøjet kørselsfradrag.
Jeg kan derudover fremhæve, at regeringen bl.a. vil sikre arbejdspladser i hele landet og understøtte busdækningen for både byer og yderkommuner.
På side 41 – og jeg er med på, at der nok ikke er mange, der er nået dertil – i regeringsgrundlaget »Ansvar for Danmark« kan man se hele listen over de ting, som regeringen gerne vil gøre for at sikre et sammenhængende Danmark.
I den sammenhæng kan jeg også nævne, at regeringen vil skabe bedre muligheder for at bo godt på landet og for at bygge nye ejerboliger i landdistrikterne.
En lovgivning som den, der lægges op til i beslutningsforslaget, vil derudover og ikke mindst være forbundet med et meget stort mindreprovenu, som der ikke er fundet finansiering til.
Forslagsstillerne angiver blot, at forslaget vurderes at medføre et provenutab på 1 mia. kr. årligt, som foreslås finansieret ved besparelser på Kulturministeriets budget, der i 2022 var på 11,9 mia. kr.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Da Danmarksdemokraterne blev stiftet i sommeren sidste år, var der ét ret klart og gennemgående budskab fra min formand, fru Inger Støjberg, nemlig at forbindelseslinjerne mellem by og land er ved at blive kappet over, og at der er for lidt fokus på de udfordringer, som folk på landet møder i hverdagen.
Den problemstilling vil vi gerne følge til dørs.
I Danmarksdemokraterne publicerede vi for kort tid siden vores udspil til en finanslov.
Det kræver mod til at sige, at der er nogle greb, vi skal tage her på Christiansborg, for at vi kan skubbe udviklingen i den rigtige retning.
Forslaget, vi kommer med i dag, er starten på en lang række tiltag, som vi i Danmarksdemokraterne kommer til at tage for at sikre os, at vi får et land i en bedre balance, hvor det bliver mere attraktivt at bosætte sig i f.eks. Vordingborg og pendle på arbejde, men også et land, hvor det bliver nemmere at være en virksomhed og tiltrække borgere bosat i byerne til arbejdspladsen.
Måske vælger de så på sigt at flytte dertil.
At hæve kørselsfradraget med 50 pct. for personer med bopæl i yderkommuner kan være en hårdt tiltrængt håndsrækning til kommuner og øer, der har udfordringer, som man ikke har herinde i København.
Forslaget er fuldt finansieret med penge fra kulturen, som i forvejen høster – hold nu fast – 12 mia. kr. om året fra Kulturministeriets budget.
Jeppe Bruus (S), 2023-05-04:
Det er jeg enig i.
Jeg kan da bekræfte, at det har hr. Jacob Mark ikke haft nogen som helst indflydelse på, fordi hr. Jacob Mark og SF ikke har siddet i forligskredsen.
Men jeg har da drøftet det med Folketinget, og jeg har faktisk haft gode drøftelser, også med hr. Sigurd Agersnap, omkring den her problemstilling og det ønske, der har været fra mange partier og mange borgere udeomkring i landet, i forhold til om den her kategorisering rammer rigtigt.
Og derfor vil jeg også bare kvittere over for forligskredsen.
Jeg kender jo ikke den der opdatering, men det virker underligt.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-05-04:
Nu udtrykte ministeren jo forundring over, at SF har skiftet mening og nu siger, at de vil stemme imod det.
Hvordan har ministeren det med, at Jacob Mark fra SF lige nu på sociale medier bryster sig af, at det åbenbart er SF, som har sikret, at folk, der bor i de her små landbrugsejendomme, som skulle omkategoriseres, nu bliver reddet af det nye forslag, der ligger om at lave en ny kategori for naturgrunde, når SF så ikke er med i selve loven, altså at man vil bakke op om et ændringsforslag til et lovforslag, man stemmer imod?
Altså, i mit hoved virker det lidt besynderligt.
Jeppe Bruus (S), 2023-05-04:
Jeg tror, at når vi sender ca. 1,7 millioner vurderinger ud til september, så er det en voldsomt stor øvelse.
Det er også derfor, at vi gør det med helt åben pande.
Jeg er endda så lemfældig, at jeg også præsenterer det for medierne, og en del af de mediehistorier, der kører, skyldes jo, at vi har lukket medierne ind og sagt: Her er, hvad der er; her er, hvad der er af risici; her er, hvad der kommer af kritikpunkter.
For det er vigtigt for mig, at det er transparent, gennemsigtigt, og noget, man kan have tillid til, og at vi også er ærlige om det, når der er behov for at justere på det.
Det er også derfor, at jeg var glad for i går at se, at vi i forligskredsen handler rimelig hurtigt på den kritik, der er, og finder ud af, om der er noget, vi kan gøre for at justere det, og så gør det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-04:
Jeg har jo fuld forståelse for, at det er en svær rejse, men det, der grundlæggende er anderledes, er jo det her med lanceringen af et nyt system.
Altså, det her bliver folks første møde med et nyt system, hvor de har midlertidige vurderinger i 2 år.
Man har jo vidst efter 2013, at vi havde en meget problematisk situation og vi derfor var nødt til at forlænge vurderingerne, indtil vi havde et system, og det her bliver jo så folks første med det nye system.
Jeppe Bruus (S), 2023-05-04:
Det lovforslag, som SF stemmer for i december, handler jo dybest set om at forlænge 2020-vurderingen til 2023.
Jeg har ikke noget problem med, at vi kan være uenige og stemme imod, så det skal ikke lyde værre, end det er.
Og når jeg tillod mig at nævne de gange, SF havde stemt for, var det faktisk for at prøve at gå ind i en politisk debat om, hvad det er, der lige præcis på det her tidspunkt gør, at man så vælger at springe fra.
For det synes jeg er lidt overraskende.
Jeg med er på, at man kan være uenig i skattesatserne, og hvis Nirvana på et tidspunkt skulle åbne sig og SF kan samle 90 mandater, er det jo ikke sådan, at man ikke kan lave om i de skattesatser i det nye system.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-04:
Tak for det.
Nu følte ministeren jo et vist behov for at snakke lidt om, hvad SF's stemmeafgivning har været gennem tiden, og det tænkte jeg at jeg også hellere lige må svare en lille smule på.
Det er jo rigtigt, at der blev indgået et forlig i 2016.
Det var SF ikke med i af de årsager, jeg også nævnte på talerstolen.
Vi mente, det var gennemsyret af skattelettelser og af en mellemperiode med videreførelse af skattestoppet.
Så har man jo revideret det forlig ad en række omgange, bl.a. i 2017.
Da stemte vi for det.
Da mente vi, at det var nogle fornuftige vurderinger, man lavede, og nogle ændringer, man lagde til det oprindelige forlig, og en fornuftig implementering af elementerne i det.
Det var det samme i december i år.
Vi kan sagtens se fornuften i at fremrykke nogle omkategoriseringer af ejendomme.
Det var der jo rigtig mange der bad om ude i landet, også i erhvervsorganisationerne.
Det er der fornuft i.
Men det, som vi jo grundlæggende synes bliver ufornuftigt her, er det, at man går ind og laver foreløbige vurderinger, og at man gør det sådan, at borgerne har en særlig retstilstand i den periode med foreløbige vurderinger.
Så vil ministeren ikke bare give mig ret i, at selv om man også tidligere har haft foreløbig vurderinger, så er det, at vi går ind og beslutter, at der er en foreløbig vurdering i 2024 og 2025 og man først kan få den rettet og klage over den efter 2026, noget nyt?
Samira Nawa (RV), 2023-05-04:
Ja, men så føler man sig pludselig som et større parti igen.
Flere ordførere har redegjort for indholdet af de to lovforslag, som vi behandler her, og der er tale om en udmøntning af aftalen fra 2017, nemlig boligskatteforliget, som Radikale Venstre også er en del af.
På grund af it-problemer blev en stor del af implementeringen udskudt, og i den forbindelse lavede vi en kompensationsaftale, og det er også elementer fra den aftale, der implementeres nu.
Diskussionen indtil nu har båret lidt præg af, om det er den perfekte løsning, der er fundet her, og det medgiver jeg gerne, altså at det ikke er perfekt at have de midlertidige vurderinger.
Men det er så godt, som det kan blive for nu, og det, som lovforslagene også betyder, er jo, at de boligejere, der har betalt skat af for høje vurderinger i perioden fra 2011 til 2020 får pengene tilbage, og der er tale om de her 13½ mia. kr., som det også er blevet nævnt.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-05-04:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance er vi glade for de her to lovforslag.
Et bredt flertal i Folketinget står bag at give danskerne en solid skattelettelse på 10 mia. kr. samlet set og 13 mia. kr. i tilbageførsler for for meget betalt ejendomsskat tidligere.
Og så er der også en masse fornuftige indhegninger, så ingen skal have flere penge op af lommen undervejs.
Men de her mange risici synes jeg bliver håndteret fornuftigt.
Det gælder både for it og for borgerrejsen osv., og jeg vil egentlig sende en anerkendelse til ministeren og embedsværket og til forligskredsen for en ret professionel håndtering af de risici, synes jeg.
Vi kigger ind i dem med åbne øjne og håndterer dem undervejs, som de kommer.
Vi har dog en lille bekymring omkring implementeringen i det ene af lovforslagene, hvor noget med indefrysningsordningen bliver bemærket i høringssvar.
Det har jeg tilladt mig at stille et spørgsmål til ministeren om på mail, og det håber jeg vi kan behandle i udvalget for at få klarhed over.
Man risikerer, som vi ser det lige nu, at sætte långivere de facto bagerst i en pantrækkefølge, hvor de har haft en anden forventning, da de udstedte lånet, og det er måske ikke så hensigtsmæssigt, men det kan vi lige dobbelttjekke – der er måske en god forklaring.
Liberal Alliance støtter loyalt aftalen, og så skulle jeg også hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de også støtter.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-04:
Det vil jeg sige vi har, og vi har også haft mange og lange drøftelser om det.
Vi har jo igennem hele perioden – siden man stoppe ejendomsvurderingssystemet – fremlagt andre forslag, også om, hvilken vej man kunne gå ad, og derfor mener jeg jo ikke, at man kan pålægge SF ansvaret for, at man ikke har et færdigt ejendomsvurderingssystem.
Altså, der er jo et kæmpe ansvar, der ligger i forligskredsen, og det er jo nogle forligsdiskussioner, SF ikke har været inviteret med til.
Så vi har tænkt det igennem, men det er meget svært at præsentere en færdig løsning, når man ikke bliver inviteret med til de drøftelser, hvor det bliver diskuteret.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Ministeren siger jo gentagne gange, at reglerne er strammet op og nu er de rigtig stramme.
Men vi kan jo bare se, at der stadig væk er alt for mange, der slipper igennem nettet.
Derfor så vi i Dansk Folkeparti gerne et helt andet system – et system, hvor man rent faktisk i overensstemmelse med grundlovens oprindelige tanker behandlede folk individuelt, dvs. havde en individuel stillingtagen her i Folketingssalen til de mennesker, som søger om dansk statsborgerskab.
Er det en model, som Danmarksdemokraterne tænker at de måske vil kunne bakke op om?