Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for ordet, formand.
Efter den russiske invasion i Ukraine er meget ændret.
Vi ser anderledes på verden og måske også på os selv som land.
Men få steder har ændringerne kunnet aflæses helt så tydeligt som på energimarkedet.
Markeder, som er præget af en vis grad af prisstabilitet, har pludselig oplevet store udsving, ikke bare i gaspriserne på grund af den europæiske afkobling fra russisk gas, men også i olie- og elpriser.
Og mens man i det danske Folketing havde travlt, måske med valgkamp, og ikke fik gjort noget ved problemerne i efteråret, trådte EU jo til og reagerede ret hurtigt.
Med en klar forordning pålagde EU medlemslandene at sikre, at energipriserne ikke stak af, og at vi ikke skulle se folk gå fra hus og hjem, mens store energivirksomheder nød godt af kæmpe overskud.
Med det her lovforslag implementerer vi det element i EU’s indsatser mod de stigende priser, som er et loft over elpriserne.
Det sikrer et provenu i statskassen på 400 mio. kr., og det er med alle de usikkerheder, der skal tages med i sådan nogle provenuberegninger.
Men det har også haft en afdæmpende effekt på prisudviklingen i sig selv.
Det har man næsten kunnet aflæse direkte i priserne, efter at forordningen blev vedtaget.
I SF er vi glade for det princip, som lovforslaget indfører, om, at staten er nødt til at sikre forbrugerne på markeder, hvor priserne lige pludselig går amok, at vi er nødt til at dæmpe prisstigningerne, når vi har kriser, så vi undgår, at det går ud over helt almindelige folk, som ikke kan betale regningerne, og at vi også undgår, at små og mellemstore virksomheder må stoppe produktionen på grund af forhøjede elpriser.
Men det her lovforslag retter heller ikke grundlæggende op på den skævhed, som opstod i 2022.
Forbrugerne betalte eksorbitant høje priser, og virksomhederne lavede store overskud inden for elbranchen.
Lovforslaget gælder først fra 1. december 2022, og hele perioden før, hvor vi så de allerstørste prisstigninger, bliver der således ikke rettet op på.
Her har forbrugerne punget ud, og virksomhederne har hevet et overskud hjem.
Det kan vi se i de her uger, når regnskaberne begynder at blive offentliggjort.
Selv om lovforslaget grundlæggende er et skridt i den rigtige retning, kan man ikke kigge på det her lovforslag og ikke også være lidt ærgerlig på Danmarks vegne.
Vi tog ned til EU med det klare mandat, vedtaget bredt i Folketinget, at forordningen skulle give mulighed for at omfatte mellemhandlere – det var noget, Danmark bragte til bordet – altså folk, som handler med el, og oftest er det især finansielt lignende virksomheder, som handler med el mellem virksomheder.
Det er de virksomheder, som vi i de her dage hører om har medarbejderbonusser på flere hundrede millioner kroner, altså bare for en enkelt medarbejder, og som vi må forvente har meget store overskud.
Men det er ikke lykkedes Danmark at implementere det, som vi ellers kæmpede for at forordningen kunne omfatte, altså en model for mellemhandlere.
Det ligger ikke i det her lovforslag, og det ærgrer vi os over i SF.
Det kan jo godt være rigtigt, at det er svært at definere elhandlere og også underlægge dem et indtægtsloft, men at det skulle være en uoverkommelig opgave, synes jeg er svært at forestille sig, og at der ikke skulle være nogen veje fremad, har jeg endnu sværere ved at forestille mig.
Samlet trækker det her lovforslag i den rigtige retning, og derfor er vi i SF positivt indstillet over for det, men vi vil fortsat forfølge en model, som kan sikre, at vi også omfatter de mellemhandlere, som har tjent styrtende på at handle med el.
Det er underminerende for retfærdigheden i det her land, når få mennesker kan tjene hundredvis af millioner, mens andre må affinde sig med højere priser i supermarkedet eller på elregningen.
Med det skal jeg meddele, at vi er positivt indstillet over for forslaget, men at vi i de videre forhandlinger også vil kigge på ændringsforslag, som kan omfatte elmellemhandlere.