runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Det vil sige, at Socialdemokratiet vil påstå, at alle ejere af en familieejet virksomhed er nogle af de rigeste i Danmark.
Det spørgsmål skal jeg nok stille, så spørgeren også kan få lejlighed til at svare.
For det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Det er jo ikke rigtigt, at alle erhvervsdrivende, små enkeltmandsvirksomheder og andet, er nogle af Danmarks rigeste.
Og det er jo det, ordføreren står og siger.
Så vil jeg gerne sige, at hvis man kigger på den her finanslov, hænger den jo den tunge ende nedad, for hvem er det, der kommer til at betale mest her?
Det er dem med de laveste lønninger, og det er jo, bl.a. fordi man hæver cigaretpriserne.
Der må man bare sige: Socialt vender det den tunge ende nedad.
Det er folk med de laveste lønninger, der ryger mest, og det er rigtig ærgerligt, og vi håber, de holder op med at ryge.
Når vi kan se, at daginstitutionspriserne stiger med 3.700 kr, hvem er det så, der har sine børn i børnehave?
Det er de unge familier.
Det er heller ikke dem, der er de rigeste.
De kommer til at betale 3.700 kr. mere om året for at have deres barn i en daginstitution på grund af minimumsnormeringer.
Det her er en finanslov, hvor man simpelt hen har prioriteret og sagt, hvad det er, man gerne vil.
Der er noget, man gerne vil, og så er der noget, man ikke vil, og det, man har brugt flest kræfter på, er at lette udlændingepolitikken, og det har man gjort fuldt finansieret med over 0,5 mia. kr. i 2020.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-18:
Tak for ordførertalen.
Og når vi ser, hvordan mennesker udnyttes groft af arbejdsgivere, kalder det på handling.
Og det har vi gjort med den her finanslov.
Men jeg er blevet lidt i tvivl om, hvor Dansk Folkeparti placerer sig.
Er det rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti kan støtte op om den her indsats?
Og hvordan placerer Dansk Folkeparti sig i forhold til den sociale dumping, som vi ser på vejene, hvor vi har set helt groteske eksempler på de vilkår, som lønmodtagere bydes?
Kan ordføreren opklare det?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jeg vil gerne rose regeringen og dens flertal for at have taget social dumping med.
Jeg er rigtig glad for, at man øger bevillingerne, faktisk også mere end under den tidligere regering støttet af Dansk Folkeparti.
Det vil vi gerne kvittere for.
Men jeg vil så sige noget, som jeg ikke kan kvittere for.
For samtidig med at man taler om social dumping, sker der faktisk det nu, at hvis man kommer til Danmark som asylansøger og har et arbejde i mere end 2 år, kan man få lov til at blive i Danmark, så længe man har et job.
Det kommer til at betyde, at arbejdsgiveren nu bestemmer, om den her person kan blive i Danmark.
Hvad er det for et arbejdsmiljø, man får?
Nej, det kan jeg desværre ikke, svarer han og får derefter beskeden, nå, så er jeg måske nødt til at fyre dig.
Så tror jeg nok lige, at medarbejderen kommer.
Jeg synes, at det er ganske grotesk, at man kan tale om social dumping og have et stort hjerte for det, samtidig med at man laver en lovgivning, hvor det nu er arbejdsgiverne, der kommer til at bestemme, om man har et opholdsgrundlag i Danmark.
Det er helt galt.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-18:
Jeg vil meget gerne være med til at se på, hvordan vi i endnu højere grad kan beskytte asylansøgerne i den her situation, og det er kun glædeligt, hvis Dansk Folkeparti vil være med til den del.
Men ordføreren svarer ikke på spørgsmålet, og lidt klassisk begynder han at henvise til nogle andre spørgsmål omkring udlændingepolitik.
Kan vi regne med støtte fra Dansk Folkeparti til den indsats, som finansloven lægger op til, eller hvordan står Dansk Folkeparti i forhold til det?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jeg kan sige, at i finansloven for 2019, som Dansk Folkeparti havde stor indflydelse på, fik vi faktisk sat penge af til netop at lave kontrol på tungvognsområdet.
Så det vil vi gerne.
Så er det, der bliver spurgt ind til, jo, om man vil sige ja til den aftale, der ligger, og som bl.a. fagbevægelsen og DA har indgået.
Og vi vil jo som udgangspunkt rigtig gerne indgå de her aftaler med parterne.
Der er nogle fagbevægelser, som ligesom, hvad skal man sige, lægger bunden, og der er andre, der mister deres legitimitet.
Men det er vigtigt for os, at vi har et arbejdsmarked, både på tungvognsområdet og på alle andre områder, hvor vi selvfølgelig ikke ser social dumping.
Og der vil jeg også gerne kvittere for, at der har vi altid haft et godt samarbejde, også med Socialdemokratiet – ingen tvivl om det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at rose Dansk Folkeparti for at tage nogle initiativer, som var med på den sidste finanslov, som Dansk Folkeparti lavede sammen med de blå.
Det er nemlig de initiativer, som gik til landets ældre.
Det var initiativer for ca. 1,5 mia. kr.
Det var forøgelse af rådighedsbeløbet til pensionister, tilskyndelse for seniorer til at arbejde og så en styrket ældrepleje.
Det var rigtig gode initiativer, faktisk så gode initiativer, at den nuværende regering har valgt at videreføre dem.
Vi viderefører alle de initiativer, der var til de ældre, og jeg mistænker Dansk Folkeparti for at have en positiv finger med i spillet i forhold til de initiativer.
Derudover finder den nye regering sammen med de andre partier bag finansloven 125 mio. kr. til bedre omsorg i ældreplejen.
Vi finder nye penge til en demensplan, og vi giver kommunerne så stort et økonomisk løft, at det løft er større i én kommunaløkonomi, end I formåede at gøre med fire kommuneaftaler.
Det er vel at mærke kommunerne, som står for den primære omsorg for de ældre.
Hvordan kan det ikke afstedkomme ros til regeringen og partierne bag finansloven for vores indsats i forhold til landets ældre?
Jens Joel (S), 2019-12-18:
Det siger sig selv.
Men det er jo også derfor, at det er underligt, at man er så skeptisk over for noget, hvor vi giver flere penge, end vi har gjort i massevis af år, til eksempelvis kommunerne, som jo har ansvaret for ældreplejen derude, altså hvor vi massivt investerer i vores fælles velfærd.
Og de sidste mange år, hvor Dansk Folkeparti forhandlede finanslov, gik man jo til finanslovsforhandlingerne med et primært krav om, at væksten i det offentlige skulle kunne dække, at der faktisk bliver flere ældre, at der faktisk bliver flere børn, altså at der kommer større pres på velfærdsudgifterne.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jeg er fuldstændig enig i, at det offentlige er en forudsætning for det hele.
Det er jo sådan bunden for velfærdssamfundet og hele den samfundsstruktur, som vi har i Danmark.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det, jeg bare ikke er enig i, er, at man kan koge en finanslov ned til, hvor mange penge vi bruger.
Det kan ikke være de to streger under en finanslov, altså hvor mange penge der bliver brugt.
Det, der kan være to streger under, er, hvad det er for nogle politiske prioriteringer, man har foretaget.
Og der kan man jo se, eksempelvis på dyrevelfærd, at det har man valgt at halvere – det er en politisk prioritering.
Man har valgt at afsætte 125 mio. kr. mere til ældreområdet, samtidig med at man øger udgifterne til ikkevestlig indvandring med 0,5 mia. kr. – markant stigende efter 2020.
Det er jo de politiske prioriteringer, hvor vi er uenige.
Så det handler ikke bare om at bruge pengene, det handler om at bruge dem på det rigtige.
Og den diskussion skal der altid være i en politisk ledet organisation – og så sandelig da her i Folketinget.
Så skal ordføreren jo se på, hvad det er for nogle ændringsforslag, vi har stillet, både dem, vi har sat til afstemning, hvor vi har ruller noget tilbage, og de forslag, hvor vi ruller noget frem, og de ting, som vi selv har med.
Det er fuldt finansieret i finansloven.
Så der er ingen udfordringer i forhold til det, vi ruller tilbage.
Der er selvfølgelig noget, vi så ikke gør.
Vi får jo ikke det udgiftspres på bl.a. ikkevestlig indvandring.
De penge bruger vi på noget andet.
Det er fuldt finansierede ændringsforslag, som vi har lagt frem.
Vi har ikke lagt et finanslovsforslag frem, men ændringsforslag, som vi skal stemme om her i aften.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Tak, og tak for en god ordførertale.
Hvis der nu kommer et nyt flertal, hvis der kommer et valg og der kommer et nyt flertal og vi så får presset Venstre, Konservative og Liberal Alliance, som tidligere var i regering sammen, til at få lavet de her udlændingestramninger, som er så nødvendige for Danmark, vil man fra DF's side så også være villig til at bruge en del af de penge på at sætte afgifter og skatter ned til gavn for danskerne derude?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Ja, det vil vi da.
Det har vi da også tidligere gjort, og det er faktisk også noget af det, som vi har stillet ændringsforslag om her i dag i forbindelse med finansloven, og som vi skal stemme om.
Vi ønsker jo ikke, at danskerne skal betale så meget som muligt i skat.
Så er vores to partier nok ikke helt enige om, hvad et velfærdssamfund så er, men vi ønsker faktisk et højt serviceniveau på sundhed, vi ønsker et højt serviceniveau på ældreplejen, og vi ønsker det også i folkeskolen og daginstitutionerne.
Det er jo den prioritering, der så er.
Det skal absolut ikke være så dyrt som muligt at være dansker, det skal være så billigt som muligt, men vi står også vagt om velfærdssamfundet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Jeg tror måske, at vi faktisk deler holdning om, hvad et godt velfærdssamfund er.
Vi deler måske ikke holdning om, hvor dyrt det skal være at finansiere det.
Fra Nye Borgerliges side mener vi absolut godt, at der kan findes rigtig, rigtig mange steder i den danske stat og i kommuner og regioner, hvor man faktisk godt kan spare penge på embedsværket og eksterne konsulenter og alt muligt andet, som er overflødigt, og hvis man sparer de penge, kan de jo let komme tilbage til danskerne.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Ja, og det er jo bl.a. et af vores forslag, at vi skal spare 425 mio. kr. på eksterne konsulenter.
Det har vi selvfølgelig også taget fra regeringen, som har været så venlig at regne det ud for os.
Så det er ikke bare sådan noget, vi har pillet ned fra hylden.
Det er regeringens egne tal, som vi har brugt til ændringsforslaget, og forslaget gør jo bl.a., at vi kan bruge pengene bedre et andet sted.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-18:
Det er lidt i forlængelse af hr. Rune Lunds spørgsmål fra tidligere, for det er, synes jeg, egentlig med stor undren, når man kigger på, at Dansk Folkeparti i dag står og siger, at den finanslov, vi havde sidste år, var meget, meget bedre end den, vi får i år.
Hvad var det egentlig, Dansk Folkeparti brugte indflydelsen på i 4 år som det største borgerlige parti?
Det var jo finanslove med en vækst på 0,2, 0,7, 0,7 og 0,8 pct.
Hvad var det, der var så meget, meget bedre ved det?
Jeg begriber simpelt hen ikke, hvordan man med den bedste finanslov i årtier så kan høre det her fra Dansk Folkepartis side.
Noget andet af det, jeg synes er svært at forstå, er, at Dansk Folkeparti hele tiden har slået sig op på, at det, hvis man skulle give skattelettelser, skulle være i bunden, og at Dansk Folkepartis ordfører nu står her og forsvarer, at virksomhedsejere skal have en lavere bo- og arveafgift end helt almindelige mennesker, og har lagt stemmer til det, og at det så ligesom er det, man vil kæmpe for.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, men det kan være, at ordføreren kan hjælpe mig lidt.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Det vil jeg meget gerne.
Det er faktisk sådan, at man, hvis man overdrager en virksomhed, hvis man trækker penge ud til sig selv, altså privat, så selvfølgelig skal beskattes fuldt af det.
Det er vi fuldstændig enige i, og sådan er regelsættet også.
Det, som man gør her, er jo, at man tredobler arveafgiften i forhold til virksomhedens værdi, altså når nogen overdrager virksomheden, og det er jo at trække penge ud, i forhold til at den virksomhed kan ekspandere og skabe flere arbejdspladser og dermed skabe et større arbejdsudbud og dermed gøre, at Danmark bliver rigere.
Det er det, man piller ud, når man kommer med sådan nogle forslag.
Det kan godt være, at man vil have sådan noget med, at der er nogle, der er rige, at der er nogle, der tjener penge, men det er jo ikke forbudt at tjene penge.
Det er jo heller ikke forbudt at skabe noget i Danmark.
Vi glæder os altså over, når der er en virksomhed, som skaber arbejdspladser.
Vi glæder os over, når arbejdsløsheden falder.
Vi glæder os over, når flere danskere kommer i beskæftigelse.
Der må vi bare sige, at man med de forslag, der ligger i finanslovsudspillet her, ikke bakker op om det, og at man på den lange bane dermed også undergraver velfærdssamfundet.
Det er et problem, og det må Socialdemokratiet da også kunne se.
Det handler bare om at bruge pengene, og man kan kigge på det offentlige forbrug.
Hvorfor blev der bl.a. nogle færre udgifter?
Det gjorde der jo, fordi vi havde en stram udlændingepolitik.
Vi havde færre udgifter til udlændingepolitikken, og dermed var der et mindre offentligt forbrug.
Det glædede vi os over i Dansk Folkeparti.
Vi glæder os over, at vi bruger færre penge på ikkevestlig indvandring.
Der kan jeg så forstå, at man fra Socialdemokratiets og fra de socialistiske partiers side er ligeglad med, hvad man bruger pengene på, bare staten bruger pengene, bare der er et højt forbrug af penge.
Der vil jeg gerne sige fra Dansk Folkepartis side, at vi prioriterer.
Vi mener faktisk, at det er vores pligt som politikere at prioritere, hvad pengene bliver brugt til.
Vi vil hellere bruge dem på ældrepleje, end vi vil bruge dem på ikkevestlig indvandring.
Det er der ingen tvivl om.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Tak for det.
For nylig blev ordet klimatosse kåret til årets ord, og da det var Dansk Folkeparti, der opfandt det, kunne man jo godt sige tillykke med den udmærkelse eller pris, men først og fremmest vil jeg kvittere for, at Dansk Folkeparti er med i klimaloven, der forpligter os på en CO 2 -reduktion på 70 pct. i 2030.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge om, for vi byder jo altid gerne flere klimatosser velkommen, hvorvidt det, at man nu indgår i aftalen om klimaloven, så også betyder, at Dansk Folkeparti kan stå inde for de grønne tiltag, der er i finansloven, de mange tiltag som grønne afgifter, udtagning af sårbare landbrugsjorder og skovrejsning.
Kan Dansk Folkeparti stå inde for de grønne tiltag, eller er det lidt for klimatosset?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Dansk Folkeparti er tosset med klima.
Vi er ikke klimatosser, og der synes jeg faktisk, at finansloven er et meget godt eksempel.
F.eks. hæver man afgiften på engangsservice voldsomt.
Det har man bare gjort sådan i forhold til vægt, og det betyder faktisk, at man øger afgiften på noget, som overhovedet ikke generer klimaet.
Det kan være noget, der er lavet af bambus, det kan være noget, der er lavet af sammenpresset pap, og som faktisk er økologisk, og som man kan bruge derude.
Det stiger afgiften nu på på baggrund af vægt.
Hvad bliver det billigste så?
Det bliver plastik.
Lige om lidt – jeg mener, det er i 2021 – bliver det faktisk forbudt at bruge plastikengangsservice.
Det vil så sige, at vi i Danmark har en afgift på den miljørigtige engangsservice.
Det er klimatosserier, når man lægger afgift på noget, der er godt for klimaet.
Derfor er vi rigtig glade for, at vi er blevet en del af aftalen, så vi sådan kan få lov til at blive fornuftens stemme, og jeg tror sådan set nok, at vi skal finde hinanden, når vi kommer i gang med de forhandlinger.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Det er jo dejligt, hvis Dansk Folkeparti er klimatosset, så kan vi jo nå rigtig langt, hvis der er et bredt samarbejde om det.
Men betyder det så, at de andre tiltag, som ordføreren ikke var inde på, er noget, som Dansk Folkeparti fuldt og fast kan stå inde for, fuldt og fast synes er den helt rigtige vej at gå for Danmark i den grønne dagsorden, så vi virkelig rykker og gør det her til den grønneste finanslov i lang tid?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Der er jo ingen tvivl om, bare for at tage et enkelt eksempel – tiden er jo også begrænset – at skovrejsning og at udtagning af statsskove til urørt skov, som giver mere biodiversitet, er rigtig gode forslag.
Vi skal så også bare gøre det på den rigtige måde.
Eksempelvis kræver det at udtage en skov til urørt skov for at give mere biodiversitet måske noget forarbejde forinden, så man er sikker på, at man får den rigtige skov, hvor man er sikker på, at der kommer lys ned, så man ikke bare får et sort område, hvor der ikke kommer noget biodiversitet.
Så igen: Ja, vi synes sådan set, at mange af de her forslag er fornuftige, men det er jo alle sammen sådan nogle forslag, som kræver noget faglighed og kræver noget arbejde for at få de resultater, som vi jo gerne skulle opnå i fællesskab.
Men det ser vi meget frem til at blive en del af.
Jens Joel (S), 2019-12-18:
Tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Og så siger man, at grunden til, at man har gjort det, sådan er ubestemt, nemlig at hvis man lader det offentlige forbrug vokse og man f.eks. har ordentlig ældrepleje eller mere psykiatri eller flere pædagoger, så skulle det ligesom være undergravende for væksten.
Jeg synes egentlig, det er lidt nyt, hvis Dansk Folkeparti har den opfattelse, at den offentlige sektor, om man så må sige, er en klods om benet.
Det synes jeg ikke er det, man ellers giver indtryk af.
I Socialdemokratiet har vi jo en opfattelse af, at de to ting sådan set er hinandens forudsætninger, altså at stærkt erhvervsliv har brug for en god offentlig sektor, uddannelse osv. osv.
Så jeg synes egentlig, at når hr. René Christensen forsvarer de tidligere finanslove, som indebar nedskæringer, med, at det var nødvendigt for at skabe en stærk samfundsøkonomi, så bryder det lidt med Dansk Folkepartis normale opfattelse og det, man siger sådan til offentligheden.
Så kan ordføreren ikke sætte et par ord på det?
Jeppe Bruus (S), 2019-12-18:
Nu er det måske et meget bredt spørgsmål, og at sige, at det forstår jeg ikke, falder selvfølgelig også tilbage på spørgeren her.
Så må man prøve at være lidt mere konkret.
Det, jeg ikke helt forstod, var, hvordan Dansk Folkeparti i dag står her og roser de fire finanslove, vi har haft, med massive besparelser på vores velfærdssamfund, og at man, når man så prioriterer skattelettelser, giver dem til virksomhedsejere i stedet for at give dem i bunden.
Jeg synes, det er meget, meget tankevækkende, at det er den profil, man ligesom lægger for dagen, og som står i skærende kontrast til det, som Dansk Folkeparti i virkeligheden har sagt, nemlig at man skal prioritere dem i bunden, og at man gerne vil investere i velfærd.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Så vil jeg også gerne sige, at det, man skal huske, er, at vi jo, da den tidligere regering lavede kommuneaftaler og indgik dem med KL, så kom med en værdighedsmilliard og lagde den ovenpå, ligesom de 125 mio. kr. også bliver lagt ovenpå.
Det kommer jo oven på den kommuneaftale, som man har lavet.
Men vi anerkender i Dansk Folkeparti, at man har lavet nogle fornuftige aftaler med kommunerne.
Det, der bare er i det, er jo, at man ikke har turdet det, vi turde.
Vi er fortalere for det kommunale selvstyre, men vi sagde dengang, at man skulle lægge det oven på budgetterne for 2016, og derfor kunne vi jo se, at i sidste valgperiode var det enkeltområde, hvor man havde den højeste vækst, ældreområdet.
For man låste pengene fast der.
Det, man gør nu, når man sender dem ud over blokken, er, at de kan blive brugt til alt muligt andet.
Vi har tillid til kommunerne og håber, at de bruger dem rigtigt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Det er jo godt, at Dansk Folkeparti bakker op om det kommunale selvstyre.
Jeg synes bare, at den kritik, som Socialdemokratiet er blevet mødt med i forbindelse med finansloven, hvad angår de ældre, bare står en oktav for højt.
Vi har taget de initiativer, som er målrettet de ældre, som I skal have meget ære for, så har vi videreført dem, så har vi lagt penge oveni – demenshandlingsplan, styrket ældrepleje – og vi har lavet en kommunalaftale, som med længder overgår, hvad I kunne levere.
Så jeg synes, man skulle svinge sig op til lige at kaste et par venlige ord efter finanslovsforslaget, også hvad angår ældre.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge til de samlede økonomiske effekter af finansloven.
Radikale var meget stålsatte før finanslovsforhandlingerne på, at de ikke ville være med til lave en finanslov, som mindskede udbuddet af arbejdskraft i Danmark.
Nu laver man en finanslov, som mindsker udbuddet af arbejdskraft i Danmark.
Hvorfor er Radikale gået med til det?
Ifølge aviserne er der oplyst et tal på 1.300 færre personer varigt på grund af den her finanslov.
I en tid, hvor dansk økonomi og dansk erhvervslivs største udfordring netop er at få flere hænder, reducerer man nu arbejdsudbuddet.
Hvorfor har det ikke været vigtigt for Radikale at stå fast på det, som man lovede vælgerne, før man indgik aftalen her?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Som jeg svarede hr. Troels Lund Poulsen tidligere – før pausen her – så er det vigtigt for Radikale Venstre.
Det er rigtigt, at den samlede finanslovsaftale giver 200 færre næste år og 900 færre i årene efter, og det er en udfordring, hvis ikke vi får nok mennesker til det danske arbejdsmarked.
Det er derfor, der er en række initiativer i den her finanslov, bl.a. en positivliste for faglært arbejdskraft, som virksomhederne kan trække arbejdskraft hertil med.
Det er et initiativ, jeg ved at ordførerens parti også virkelig gerne ville have haft gennemført, hvis altså de havde haft flertal til det i den tidligere periode.
Det havde de ikke, men nu har vi så fået det igennem.
Det går jeg ud fra at ordførerens parti også støtter.
Men det er jo en efterspørgselsdrevet ordning, og derfor tæller den ikke udbud på samme måde.
Det kommer vi til at følge meget tæt, for vi har fortsat brug for flere mennesker til at drive væksten og udviklingen i Danmark.
Virksomhederne mangler fortsat arbejdskraft, også selv om der er en lille smule afmatning i forhold til væksten.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Ja, det ved jeg er Radikales holdning, men spørgsmålet er, hvorfor man ikke står fast på det.
Det er den første finanslov i mange år, hvor man har en så negativ effekt på arbejdsudbuddet, som man har her.
Man er slået væk fra den kurs, som er blevet ført i mange årtier i Danmark, hvor vi har lavet reformer, som gør Danmark rigere, og nu laver man en finanslov, som gør Danmark fattigere.
Alle indkomstgrupper får færre penge mellem hænderne, og der er et mindre arbejdsudbud.
Hvorfor går Radikale med til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Der er en kæmpe genoprettelsesopgave i forhold til uddannelserne.
At få revet uddannelsesloftet ned er jo noget af det, der trækker det meste af udbuddet ud.
At der er nogle der uddanner sig en lille smule mere er vi glade for, men vi er enige i, at vi er nødt til hele tiden at sikre os, at virksomhederne har den arbejdskraft, de har brug for.
Det er derfor, vi har fået de initiativer med i den her finanslov, som vi synes er blevet en rigtig god finanslov.
Jeg kan også forsikre ordføreren om, at det ikke er noget, vi viger fra.
Det er noget, Radikale Venstre hele tiden vil følge op på hvert eneste år.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Vi står over for en finanslov, som gør Danmark fattigere – det er trist.
Argumentet, vi så tit hører, er, at man bruger pengene på noget fornuftigt.
Når jeg kigger på finansloven, er der et afsnit, der hedder flere lærere, men der kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren konkretiserede, hvilken garanti vi har for, at der kommer flere lærere i folkeskolen.
For når man spørger KL, siger KL, at regeringen og Folketinget ikke skal bestemme, hvad de bruger de her penge til.
Det kan godt være, at de vil lave pædagogisk udvikling; det kan godt være, at de vil ansætte flere projektfolk.
Men de kan altså ikke garantere, at pengene bliver brugt til flere lærere.
Så kan ordføreren garantere, at der med den her finanslov rent faktisk kommer flere lærere i folkeskolen?