runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-10-06:
Det kan sikkert være fint nok at kigge på befordringsfradraget, men her er der jo tale om nogle grupper, som er på overførsel, og det er førtidspensionister og det er folk på ressourceforløbsydelse, som er ekstremt trængt, og som måske har brug for mere målrettet hjælp.
Jeg tror ikke, at de bruger befordringsfradraget så meget, fordi de ikke går på arbejde, og jeg hørte ikke et konkret løfte fra Danmarksdemokraternes side til den befolkningsgruppe – det var kun, hvis vi kunne finde pengene, at vi så kunne komme i gang med det.
Vi har jo fundet pengene; vi siger, at vi vil beskatte de overnormale profitter, f.eks. fra Mærsk.
Vil Danmarksdemokraterne være med til det?
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Altså, i det omfang vi kan finde pengene til det, vil vi meget gerne indgå – også sammen med SF og andre partier – i netop at finde løsninger her.
Jo, der er blevet lavet noget varmehjælp, men den er jo så i nogen grad gået til de forkerte.
Så derfor er der brug for, at man senest på den anden side af et valg sætter sig sammen og laver nogle løsninger, der duer.
En af de ting, som vi har foreslået, også her op til valget, er jo et bedre befordringsfradrag i yderkommunerne.
Vi vil gerne sætte det op med 50 pct., fordi vi tror på, at der i forhold til både at komme frem og tilbage er en gigantisk udfordring, ved at brændstofpriserne er steget så voldsomt, og hvis vi skal have folk til at transportere sig et stykke hen til arbejde, kræver det altså også, at man økonomisk kan få det til at hænge sammen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-10-06:
Vi nærmer os jo en vinter, hvor der vil være rigtig mange familier, der bliver trængt.
De har høje energiregninger, og for nogles vedkommende kan de måske slet ikke få de træpiller, der skal i fyret, for at kunne holde varmen.
Vil man f.eks. være med til at lave en målrettet hjælp til den overvægt af pensionister, førtidspensionister, folk på ressourceforløbsydelse osv., som jo især er trængt i landdistrikterne, når de kæmper med både gas og el og måske træpiller på en og samme tid?
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
For ja, der er blevet lavet en aftale mellem nogle partier, som gjorde nogle ting, men det er jo et kompromis – og der var nogle af os, der gerne ville gå længere, og det vil Venstre så også gerne.
Så der er fuldstændig medvind herfra.
Altså, det må vi jo kigge på i fællesskab, når der forhåbentlig kommer en anden regering.
Thomas Danielsen (V), 2022-10-06:
Tak for det.
Jeg kan jo se på Danmarksdemokraternes hjemmeside, at Danmarksdemokraterne er for folk, som folk er flest, men i den anledning vil jeg sige: Der er jo også nogle, som ikke er flest, f.eks. dem med pillefyr.
Der er dog 100.000 danskere, som ikke er omfattet af den her vinterpakke.
Hvordan forholder Danmarksdemokraterne sig til Venstres forslag om at lave en udligningsordning for dem med pillefyr – lidt ligesom vi har aftalt vinterpakken sammen med jer for gas, el osv.?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Men det er jo ikke små ting på Ginikoefficienten, når man ser de familietypeberegninger, som ligger til grund for politikken, og som Kraka, som Moderaterne baserer sig på, har lavet.
Heraf fremgår det jo, når man ser på de her familietyper, at almindelige arbejderfamilier vil miste store summer på det, mens direktører vil tjene voldsomt på det.
Derfor har jeg stadig væk lidt svært ved at se, hvordan det hænger sammen med, at man omtaler det som socialt balanceret.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Det er klart, at hvis man kommer til Danmark, skal man jo kunne forsørge sig selv.
Man skal ikke lægge de offentlige kasser til last, og det er jo sådan et ret godt princip, et sundt princip.
Altså, jeg tror ikke, man kan sige, at døren derfor er åben for al arbejdskraft uanset hvad.
Der kan jo godt være tilfælde, hvor man er nødt til at kigge folk lidt i kortene og se, om de rent faktisk kan præstere det, som de lover.
Men som sagt har vi et fuldstændig fordomsfrit forhold til at løse den opgave, der handler om, at der skal være flere hænder, også varme hænder, i dag.
Jette Gottlieb (EL), 2022-10-06:
Jeg synes, det har været svært at finde ud af, hvad Danmarksdemokraterne – Inger Støjberg står for.
Derfor er jeg nødt til at spørge om nogle ret konkrete ting.
Nu forstod jeg, at det allerallervigtigste var sammenhængskraften i Danmark, men at det især gjaldt fra Blåvandshuk til Ertholmene, eller hvad det kunne være.
Gælder det også mellem de rigeste og de fattigste?
Det er et åbent spørgsmål, så jeg vil spørge meget konkret: Vil Danmarksdemokraterne være med til at genoprette den udhuling af dagpengene, der har fundet sted de sidste 20 år?
Vil Danmarksdemokraterne være med til at stoppe udhulingen og give en forhøjelse, der måske kan bringe det tilbage til f.eks. det niveau i dækningsgrad, som der var for 10 år siden?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Arh, hr. Peter Skaarup, vissevasse.
Nu ved jeg godt, at ordføreren dengang tilhørte et andet parti, hvor man ikke måtte sætte afgifterne ned, men vi snakker om, at der er 150 pct. afgift på noget, som børnefamilierne har brug for.
Det er jo ikke en lille afgift.
Det er en fuldstændig vanvittig afgift at have, og man satte den kun ned fra 180 til 150 pct. Man kunne også bare rykke den noget af vejen.
Det er fair nok, hvis man ikke vil gå hele vejen.
Lad os sige, vi bare satte registreringsafgiften ned til 85 pct. Det ville faktisk være ret billigt nationaløkonomisk.
Vi snakker 500-600 mio. kr.
Dem kan vi altså godt finde på det nationale budget på over 1.283 mia. kr. Så kunne man være villig til at møde os på halvvejen?
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Det er jo ikke sådan, at vi i Danmarksdemokraterne synes, at det er en rigtig god idé, at vi beskatter alt muligt og også beskatter biler hårdt, men man kan sige, at vi gennem nogle år har været der en del fra politisk side, hvad angår bilafgifterne, og derfor er det måske ikke lige der, jeg tænker at vi allerførst skal sætte ind.
Det er måske snarere lige præcis i forhold til det, som vi har skrevet og talt om, nemlig det her kørselsfradrag.
For lige nu har vi altså en situation, hvor man på grund af høje afgifter og høje priser på energi ikke føler sig kompenseret, overhovedet, som borger i Danmark, der bor i en yderkommune.
Der kunne vi godt tænke os, at man både hjælper dem, der bor i en yderkommune og skal langt, men sådan set også dem, der bor i en stor kommune, og som har job ude i en yderkommune.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at jeg elsker biler, og jeg ved, at Danmarksdemokraterne vil have en forhøjelse af befordringsfradraget for folk i yderkommunerne, så man lettere kan bo i yderkommunerne og have et arbejde.
Det er dejligt og fair nok, men folk skal også lige have råd til at købe de her biler, og det har de altså svært ved nu, fordi de er så højt beskattet med den her registreringsafgift.
Nu lægger jeg sådan lige op til at høre, om Danmarksdemokraterne ikke kunne se sig selv i, at vi får fjernet registreringsafgiften på bilerne, så også folk i yderkommunerne – for det er jo der, registreringsafgiften rammer hårdest – rent faktisk kan komme frem og tilbage på arbejdet og rundt med børnene, når de skal til idræt.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Den har jeg ikke sådan nogen speciel holdning til.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Vi var jo nogle stykker, der var sammen med hr. Peter Skaarups partiformand i går til en debat herude i Vandrehallen.
På et tidspunkt inviterede fru Inger Støjberg nogle af os op for at besøge sin brors landbrug.
Jeg kan forstå, at fru Inger Støjberg er rundet af den danske muld.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er Danmarksdemokraternes holdning til organisationen Anima?
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Det må jo komme an på, hvor det er, virksomhederne efterspørger arbejdskraft.
Der er nogle jobs i Danmark, hvor det er svært at få stillinger besat, f.eks. inden for restaurationsbranchen, og der er jo kommet rigtig meget udenlandsk arbejdskraft her til landet.
Sådan er det i dag, og sådan vil det jo nok også være i fremtiden.
Jeg har ikke nogen præcise bud på beløbsgrænser eller noget i den stil.
Jeg tror bare, at vi er nødt til at sige – når vi kan kigge rundt i vores samfund og se, at der mangler hænder, og at der også er nogle indvandrergrupper, der åbenbart ikke gider at komme ud på arbejdsmarkedet – at så er det jo en bunden opgave at sørge for, at det er muligt at få arbejdskraft til vigtige opgaver i vores samfund.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Jeg har jo ofte hørt hr. Peter Skaarup tale omsorgsfuldt om danske arbejdstagere i forhold til de problemer, der er, hvis man åbner for meget for udenlandsk arbejdskraft.
Der kan jeg forstå, at hr. Peter Skaarup nu har indtaget et andet standpunkt.
Der vil jeg bare gerne høre, hvor det er, hr. Peter Skaarup især ser at der er behov for at få udenlandsk arbejdskraft.
Og hvor tænker hr. Peter Skaarup i dag at beløbsgrænsen må ligge, i forhold til hvor mange udlændinge han gerne vil have ind i Danmark til at udfylde de stillinger?
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Jeg synes egentlig, fru Jette Gottlieb her kommer med lidt mistillid til den danske politiske forbruger forstået på den måde, at det næppe er sådan, som hun tror, at danskere generelt nu – hvis vi måtte fjerne momsen, og nu har vi jo så fået barberet elafgiften ned til et minimum også – vil gå hjem og fyre og bruge el en masse.
Det tror jeg sådan set ikke.
Der er vi jo så heldige i Danmark, at vi har en god sammenhængskraft og et samfundssind, der gør, at man passer på ressourcerne lige nu.
Jette Gottlieb (EL), 2022-10-06:
Det fører så over til et andet spørgsmål, for det vil jo udløse det, at der ikke er noget incitament til at mindske sit elforbrug.
Så nu vil jeg gerne bede om bare tre konkrete forslag til klimaomstilling i forhold til energiforbrug og i forhold til den grønne omstilling generelt – bare tre konkrete forslag, som Danmarksdemokraterne har tænkt sig at arbejde for.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Vi hører ikke til dem, der kæmper for et meget ulige samfund.
Vi tror på, at det er godt for et samfund, at der er en forholdsvis god lighed, modsat i en række andre lande rundtomkring i verden.
Men at stå her og love i dag, at nu vil jeg gerne udskrive en check på mange milliarder kroner, fører måske for vidt.
Men jeg er helt sikker på, at der er en opgave, og vi har lige talt om det før, med inflationen.
Der er mennesker i Danmark, som har meget svært ved at få budgettet til at hænge sammen på grund af de her voldsomme energiregninger.
Så skulle jeg vælge mellem de forskellige områder, er det der, det er vigtigt at sætte ind: med lavere afgifter, ved at fjerne momsen på el, altså fuldstændig akut at komme de mennesker til undsætning, der har brug for vores hjælp.
Jeg synes, hr. Alex Ahrendtsen har sådan en vis form for sortsyn i forhold til Danmarksdemokraternes politik, og der er flere af de ting, der bliver sagt, som jeg ikke kan genkende.
Men det ændrer ikke ved, at vi står foran et folketingsvalg den 1. november.
Er opgaven så fra nogle partiers side herinde – på det, man kan kalde den blå side – at stå og bokse mod hinanden, eller skulle vi hellere tæske løs på det røde hold?
Væk med fru Mette Frederiksen som statsminister, den magtfuldkomne statsminister, der ulovligt nedslagtede samtlige danske mink.
Skulle vi ikke fokusere på at få en ny statsminister?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-10-06:
Altså, det nærmer sig jo foragt for ordførerne.
Jeg stillede et helt konkret spørgsmål: Hvad skal beløbsgrænsen være?
Hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, som jeg lige har været i debat med, har indrømmet, at Danmarksdemokraterne er et slapperparti på udlændingeområdet.
Derfor er det naturligt at spørge gruppeformanden.
Det er også naturligt at spørge, hvad beløbsgrænsen skal være, når fru Inger Støjberg, som er formand for Danmarksdemokraterne, har sagt, at den skal sænkes fra de 350.000 kr.
Så hvad skal den være?
300.000 kr.?
250.000 kr.?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Vi er med i den aftale, der sigter mod at reducere Danmarks CO 2 -udslip i 2030 med 70 pct. målt i forhold til 1990.
Så hr. Bjørn Brandenborg må lige styre mig nøjere ind på, hvad det er for en lov, vi taler om, hvis ikke det er den.
Jeg forhandlede den selv ovre hos klimaministeren.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-10-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at lægge mig i strømmen af dem, der har rost hr. Morten Messerschmidts tale.
Men jeg vil nu alligevel benytte lejligheden til at spørge om noget andet, noget helt andet, men som jeg også tænker at hr. Morten Messerschmidt har en holdning til.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Jeg kunne ikke sige det klarere selv.
Da min steddatter kørte galt og pådrog sig en svær hjerneskade, åbnede der sig lige pludselig en verden, som vi ikke kendte og absolut ikke havde lyst til at lære at kende.
Bare et eksempel: Man bliver spurgt: Skal vi genoptræne højre arm eller højre ben, for der er ikke ressourcer til begge dele?
Hvordan svarer man på sådan et spørgsmål over for sit barn?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Det er jeg meget enig i, især hvis kommunerne så også laver ordentlig udlicitering og ordentlige udbudsrunder, så man ikke forfordeler det kommunale, som så går ind og byder på det, men det er så en anden ting.
I Nye Borgerlige vil vi gerne have taget handicapområdet væk fra kommunerne.
Ordføreren nævner selv det her med handicaphjælpemidler.
Jeg kender en familie, som har et barn, der har lægeerklæring på, at det skal have en benprotese hvert år, for barnet vokser jo, fra det er 5 år, til det er 18 år, men alligevel skal de år efter år søge om en benprotese, som så passer i størrelsen til, at barnet bliver større.
Det står for mig som det klareste eksempel på idioti i det offentlige.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Jeg tror i hvert fald, det er enormt væsentligt – uanset om vi taler hjælp til ældre, til handicappede eller generelt, hvis man som borger i Danmark har brug for at få hjælp af fællesskabet – at der er et valg.
Det er ikke kun for, at man skal sidde og sige, at man er som hr. Lars Boje Mathiesen, at man er tordenliberalist og man kun vil have en privat leverandør, eller som hr. Benny Engelbrecht vil sige, at man er socialdemokrat, og at man vil have en fra det kommunale, men i virkeligheden for, at begge parter kan blive bedre.
Jeg tror også, det skærper den kommunale service, hvis der er et privat alternativ.
Og jeg tror, det private alternativ skærpes, hvis der er en kommunal leverandør.
Jeg synes, det er der, hvor det frie valg virkelig bliver smukt, fordi det er det, der så sætter den enkelte borger i centrum og gør, at alle yder det bedste.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Tak for talen.
Jeg kan sagtens relatere til det.
Min bekymring omkring det er, at det bliver for statsliggjort, at det bliver kommunalgjort, at vi bare laver endnu et system i stedet for det system, vi har nu.
Den enkelte familie har mindre og mindre frihed til at kunne lave det liv, som de ønsker, f.eks. grundet et højt skattetryk, som i dag næsten kræver, at man har to fuldtidsstillinger for at kunne eksistere.
Så tager man også noget af friheden og muligheden for at kunne agere og hjælpe.
Vi ser det også omkring fritidslivet, som også har svære vilkår.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren kommenterede lidt på, at det også er den statsliggørelse, som måske har skabt de problemer, som vi har.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Hvis jeg var kommet hertil som udlænding fra en kulturkreds, hvor der er rigtig, rigtig mange af mine fæller så at sige – dem, der er kommet fra samme land – der skaber problemer, så ville jeg i virkeligheden nok rette min vrede og utilfredshed imod alle dem, som laver problemerne, og ikke de politikere, som prøver at slippe af med dem, som skaber problemerne.
Vi vil gerne i Dansk Folkeparti, når Folketinget tildeler indfødsret, dele det op, sådan at folk, der kommer fra en vestlig kulturkreds, er på én lov, og folk, der kommer fra de muslimske lande, som vi som land, ja, som hele Vesten notorisk bare har dårlige erfaringer med, på en anden lov, fordi vi vil gå meget mere kritisk til dem.
Det betyder ikke, at man ikke kan arbejde som hverken forsker eller det, som fru Sofie Carsten Nielsen nævner.
Man kan sagtens arbejde i Danmark uden at have indfødsret, men vi har dårlige erfaringer med at give for mange fra Mellemøsten indfødsret.
Når det så er sagt, fornam jeg en lille antydning af et lille hjørne af det spørgsmål, som ordføreren stiller: Skal man have mulighed for at sige nej over for en bestemt medarbejder i f.eks. ældreplejen?
Jeg synes jo, det er skønt, at fru Sofie Carsten Nielsens bedstemor er åben over for alle, der måtte komme, men man kunne jo godt forestille sig, at der var ældre derude, som ikke har lyst til f.eks. at se det muslimske tørklæde i sit hjem, som føler sig fremmedgjort, hvis den slags kommer, og der er det vel meget naturligt, at man så får mulighed for at sige: Nej tak; det har vi ikke lyst til.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-10-06:
Tak for en rigtig rørende tale.
Den rørte mig faktisk virkelig, og det er jo rigtigt, som hr. Morten Messerschmidt siger: Vi kender alle sammen nogle, og vi er alle sammen mennesker.
Jeg har også en 100-årig mormor på plejehjem, der også gerne så, at der var lidt mere fast personale, der kom.
Derfor: I forlængelse af hr. Peder Hvelplunds spørgsmål er jeg altså også lidt optaget af det.
Vi mangler arbejdskraft, så vi er nødt til at komme med nogle svar på det.
En af dem, der blev statsborger for nylig, var Ayoub, der står meget centralt i Dansk Folkepartis annonce.
Han er gift med Sofie, som er af dansk oprindelse, og arbejder som socialrådgiver på børneområdet.
Hvorfor skal han hænges ud som en, der ikke burde have fået statsborgerskab?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-10-06:
Godt, tak for det.
Så kan jeg måske følge op med et andet spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt.
Det er sådan, at der blandt de borgerlige er snak om, at man gerne vil være mere ambitiøse på det grønne område, og hr. Søren Pape Poulsen, tror jeg, kom med to konkrete forslag.
Derfor kunne jeg så måske spørge hr. Morten Messerschmidt, om man vil støtte en borgerlig regering, hvis den foreslår at være mere ambitiøs end det, der ligger inden for klimaloven.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Jeg må sige, at det er utroligt, hvor mimoseagtige Enhedslisten er blevet.
Altså, alt, hvad man siger, er enten en krænkelse eller skamfuldt eller hadtale efterhånden.
Burde Enhedslisten ikke også lige forholde sig til virkeligheden?
Jeg må nok sige, at der er kommet ganske mange problemer, og der tillader Dansk Folkeparti sig altså som et løsningsorienteret parti at pege på problemerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Nej, der er en grund til, at vi ikke er med i den.
Vi synes, man grundlæggende har en forfejlet måde at kigge på klimaindsatsen på, en meget sådan nationalistisk måde at kigge på klimadagsordenen på.
Når man går ud og vil begrænse og beskære landbruget alt for meget og man så flytter produktionen ud af landet, så synes vi, det er forfejlet.
Vi synes, vi skal kigge på kernekraften.
Vi synes, der er en lang række problematikker.
Vi tror ikke på, at man via afgifter og forbud kan nå derhen, hvor vi skal.
Jeg tror meget på teknologien, jeg tror meget på forskning, og jeg tror på, at udfordringerne kan løses –
hvis vi kigger tilbage historisk, har vi altid været i stand til at løse de udfordringer, vi har stået over for.
Det er alvorlige udfordringer, vi står over for, også med hensyn til klimaet, men jeg tror på, at menneskeheden, at teknologien kan løse dem.
Det synes jeg ikke den klimalov, der er lavet, adresserer på den rigtige måde.
Benny Engelbrecht (S), 2022-10-06:
Tak for talen.
Det er vigtigt at tage de unges bekymringer alvorligt på en balanceret måde.
Det er også derfor, at Folketinget har vedtaget en klimalov, naturligvis.
Så egentlig har jeg bare et kort spørgsmål: Vil Nye Borgerlige tilslutte sig klimaloven?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Jeg tror, det er meget svært at sige, at alle danskere eller alle mennesker er styret af et bestemt motiv.
Der kan være forskellige hensyn, og det synes jeg også at systemet skal understøtte.
Derfor er det også vigtigt, at der f.eks. er mulighed for, hvis man bliver arbejdsløs, at opkvalificere sig, tage efteruddannelse osv.
Det skal vi understøtte.
Vender vi tilbage til, hvordan det var i 1980'erne?
Der gør vi nok ikke.
Men at sikre den balance, der er, mellem tryghed og virkelyst er jeg enig i.
Det er et rigtig godt spørgsmål, for det rammer jo den balance, der skal være, mellem tryghed, hvis man bliver arbejdsløs, og det, at man stadig væk skal have incitament til at søge arbejde og ikke leve af dagpenge.
Fru Jette Gottlieb ved jo, at Dansk Folkeparti var med til at lave den aftale, der skabte mulighederne for tidlig tilbagetrækning.
Det er jeg personligt stolt af.
Jeg kommer af en arbejderfamilie, og jeg kan godt se, at min far, der i dag er 62 år, har ondt i kroppen, når han kommer hjem, i hvert fald når det er meget varmt og det er meget koldt.
Så jeg synes, det er godt.
Der var vi jo med til at forbedre dagpengereglerne.
Når fru Jette Gottlieb siger, at 40 pct. er fjernet, så har jeg ingen forudsætninger for at vide, om det er rigtigt.
Det vil vi gerne kigge ind i.
Men det, der er målet for os, er at sikre den balance, jeg nævnte før, nemlig tryghed på den ene side og på den anden side stadig væk en interesse i rent faktisk at tage et arbejde, når det er der.
Jette Gottlieb (EL), 2022-10-06:
Jeg vil bevæge mig over imod det sociale sikkerhedsnet, og det er, fordi jeg ved, det også ligger Dansk Folkeparti på sinde.
Der er sket det gennem de sidste 20 år, at vores dagpengesystem er blevet voldsomt udhulet, og fra at have dækket 60-70 pct. af en gennemsnitsindkomst dækker det nu ca. 40 pct. af indkomsten.
Den udhulning, som har fundet sted i den lange periode, har betydet, at dagpengesystemet ikke har den samme betydning som sikkerhedsnet, som det har haft tidligere.
Vil Dansk Folkeparti fremover være med til at genoprette dagpengesystemet, så det igen får den betydning, som det har haft, som et egentligt sikkerhedsnet i hele vores nordiske model?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Smertegrænsen er, hvis folk mister deres arbejde, hvis folk skal gå fra hus og hjem, hvis folk skal opleve en voldsomt reduceret levestandard.
Det er det, der er smertegrænsen for os.
Nu har vi valgt at sige: Okay, 70 pct.
Vi har troet på, at det er realistisk, men vi har netop insisteret på, at de hensyn, som jeg lige nævnte før, er skrevet ind i loven.
Det er det, der er smertegrænsen for os.
Jeg kender da ikke nogen mennesker, der ikke drømmer om 100 pct.s grøn omstilling – men det skal jo ikke være på bekostning af folk, som så ikke kan beholde deres arbejde, beholde deres hjem og leve med deres familie.
Henrik Møller (S), 2022-10-06:
Ja, vi må jo se, om det bliver en tosset valgkamp.
Jeg vil spørge lidt ind til alt det her med den grønne omstilling og klimaspørgsmålet, og hvor langt man egentlig vil gå fra Dansk Folkepartis side.
Er der en smertegrænse for Dansk Folkeparti i forhold til den grønne omstilling?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Der findes jo tosser i alle dele af samfundet; jeg er sikker på, at der også er et par stykker i Socialdemokratiet.
Altså, må jeg ikke sige, at der da er dele af den klimapolitik, Danmark fører, som jeg synes er tosset.
Lad mig komme med et konkret eksempel: Vi oplever, at rigtig mange danskere er ramt af de stigende priser, også på brændsel.
Det er altså folk, der har brændefyr, pillefyr, brændeovn.
Alligevel har man på de centrale kraft-varme-værker stadig væk biomasse som den primære brændselskilde, på trods af at man kunne skifte til kul; på trods af at hvis man brændte kul, ville det ikke udlede et gram CO 2 mere i atmosfæren, fordi varmeproduktionen jo er omfattet af EU's kvotehandelssystem.
Det betyder, at hvis man skal udlede CO 2 , jamen så køber man en kvote – det vil sige, at man tager den ud af markedet og gør, at andre inden for EU ikke kan købe den kvote.
Så der ville ikke blive udledt et eneste ton CO 2 mere.
Men ved ikke at gøre det, presser man priserne på piller og biomasse højere og højere op, sådan at folk må gå fra hus og hjem – eller i hvert fald sidde og fryse hele vinteren i deres stuer.
Det er tosset.