runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Nej, jeg håber ikke, at nogen har hørt mig sige, at pædagoger er blandt de mest velbetalte i landet.
Det er de bestemt ikke, men de er heller ikke de mindst privilegerede i landet.
Det var derfor, jeg til at starte med prøvede at sætte det hele lidt i perspektiv og sige, at velfærdssystemet for mig at se er til, for at vi kan støtte dem, der ikke kan forsørge sig selv.
Det kan godt være, at der er flere ordblinde blandt pædagoger, det ved jeg ikke, men så kan jeg jo glæde ordføreren med at sige, at vi er ved at lave en reform, hvor vi prøver at gøre det mere professionsrettet.
Så der er måske også hjælp at hente.
Men jeg ser dem ikke som en udsat gruppe.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig vende tilbage til det her med SPS-støtten.
Ordføreren slutter sit svar til min kollega, Sofie Lippert, med at sige, at de studerende jo kommer ud til velbetalte lønninger efter endt uddannelse.
Det er der nogle der gør, hvis de har gået på DTU eller ITU eller noget i den stil.
Men en af de uddannelser, hvor der er allerflest elever, der får SPS-støtte, og måske også en del elever, der har behov for lidt ekstra tid, fordi de er ordblinde, eller hvad det kan være, er pædagoguddannelsen.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om ordføreren virkelig mener, at pædagoger er nogle af de mest velbetalte medarbejdere i vores samfund.
Jeg er med på, at man har lavet et lønløft, men at sige, at man sådan decideret er højt betalt som pædagog, er vist ikke helt rigtigt.
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Nu er jeg ikke er modstander af skattelettelser, så der bliver vi nok ikke enige overhovedet, og jeg synes heller ikke, det er det, det her handler om.
Jeg vil også gerne minde ordføreren om, at vi investerer de penge – de her 400 mio. kr. – vi får ud af det her, direkte i uddannelserne igen.
Nu tror jeg, ordføreren tidligere har fremført, at vi har sparet på uddannelserne, og det er jeg jo spændt på at se, for det har jeg ikke oplevet i vores regeringstid.
Der har vi derimod investeret i uddannelserne, så jeg kan ikke genkende billedet.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-08:
Så mener Det Konservative Folkeparti, at man skal gå ud og tage nogle ekstra timer på arbejdsmarkedet, så man kan supplere sin indkomst den vej rundt, eller også kan man tage et lån.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Hvis man nu startede på en bacheloruddannelse i 2021 inden folketingsvalget i 2022 og vurderede, at det ikke var det rigtige for en og skiftede studium, og så starter på en kandidatuddannelse i 2025 og dermed kommer til at mangle su til det sidste halve år, hvad mener Konservative så at man skal stille op?
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-08:
Jeg står fuldstændig på mål for den her aftale, og det er jo ingen hemmelighed, at vi er politisk uenige, i hvert fald om det her, og at den konservative politik har været før og nu, at vi faktisk rigtig gerne vil kigge på det her su-system, fordi vi mener, at det kan laves anderledes, og det her er i hvert et skridt i retning af, hvad vi tænker er ret og rimeligt.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Det var lige ved at gå galt der, for der er vist ikke nogen tvivl om, at ordføreren og jeg er meget uenige om den her aftale.
Jeg vil derfor gerne stille et spørgsmål, der minder om det, jeg stillede til Liberal Alliances ordfører, fordi jeg aldrig har været tvivl om, at selv om vi tre kan blive enige om mange ting, er der også nogle ting, vi er meget uenige om, og det her er en af dem.
Men mener ordføreren og Konservative virkelig, at det er i orden, at den her reform kommer til at få konsekvenser for beslutninger, der er taget, ikke bare før i dag, ikke bare, før aftalen blev indgået, men før folketingsvalget, og før nogen overhovedet talte om at forringe su'en, i en sådan grad, at man ikke bare kan blive yderligere forsinket, men faktisk ikke har su nok til sin uddannelse på normeret tid?
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-08:
Tak for ordet, formand.
Som det også er blevet nævnt af utallige andre før mig, skal vi huske på, at vi faktisk har verdens bedste uddannelsessystem, og at der er fri og lige adgang.
Uanset hvem man er, har man mulighed for at tage en videregående uddannelse.
Tilmed har vi også den mest generøse su-ordning, det er faktisk verdens bedste, for ingen andre lande giver så stort et tilskud til unge i form af su, som vi gør.
Regeringen, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti blev den 18. december 2023 enige om en su-reform for de videregående uddannelser.
Hensigten med reformen er at skabe et fornuftigt og et rimeligt su-system, hvor su'en og uddannelseslængden følges ad, og hvor der er mulighed for at optage lån, hvis man som uddannelsessøgende har brug for mere økonomisk støtte for at gennemføre sin uddannelse.
Det foreslås, at den maksimale ramme for su-stipendier til videregående og private uddannelser fastsættes til 58 klip.
Det giver de uddannelsessøgende mulighed for at modtage stipendier i op til 5 studieår til videregående eller private uddannelser.
Samtidig foreslås det, at der til den enkelte videregående eller private uddannelse gives su-stipendie til den normerede uddannelsestid.
Det vil altså sige, at man får su til det, hvis man eksempelvis uddanner sig til læge, hvilket tager mere end de 5 studieår.
Det bliver endvidere muligt at modtage et slutlån på op til 2 år, altså svarende til 24 måneder.
Samtidig har det været vigtigt, at der blev taget hensyn til uddannelsessøgende med særlige behov.
Derfor foreslås det, at rammen på de 58 klip udvides med 12 klip for uddannelsessøgende, der modtager stipendium som tillæg, fordi de på grund af en varig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse har en betydelig begrænset evne til at påtage sig erhvervsuddannelse, eller stipendium som tillæg som enlig forsørger.
Tilsvarende udvides støttetiden til den enkelte uddannelse, hvortil der modtages stipendium som tillæg, med 12 klip.
Alt i alt synes Det Konservative Folkeparti, at vi med de foreslåede initiativer sikrer et mere lige og retfærdigt su-system, og vi ser frem til, at reglerne kan træde i kraft efter næste valg.
Jeg skulle ud over det hilse fra SF eller – jeg beklager – fra DF og sige, at de ligeledes stemmer for lovforslaget.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Det er derfor, vi investerer i uddannelse, og det er bare fakta, at vi har investeret massivt i uddannelsen.
At vi så synes, at det ikke er rimeligt, at man får det sjette su-år, er en anden historie.
Det er ganske enkelt, fordi det er vores position og vi synes, at de penge kan bruges bedre, bl.a. på at investere dem direkte i uddannelserne.
Tak for det.
Nu har fru Anne Hegelund flere gange fremført, at der er blevet sparet på uddannelserne, og det skal jeg jo nok selv spørge ordføreren til, når ordføreren står på talerstolen, for det er simpelt hen ikke korrekt.
Man kan godt tro og synes noget.
Men nu er vi et parti, der går meget ind for fakta, og jeg kan så bare sige, at det ganske enkelt ikke er korrekt.
Vi har investeret i uddannelse, uanset om man synes eller føler noget andet.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Jeg synes bare, det virker, som om regeringen i hvert fald også skærer på uddannelse.
Altså, det er jo ikke, fordi det bare drysser ned med penge over de forskellige uddannelser, men det er meget at fodre hunden med sin egen hale at skære på kandidatuddannelser og skære på su'en, og nu skal der også skæres på pædagoguddannelsen, som skal kortes ned.
Man behøver jo ikke at synes, at de unge er svage, for at man kan mene, at det er lige lovlig meget af et pres at putte på unge mennesker, at der skal være sådan en nulfejlskultur med, at når du har begået fejl, må du så også tage konsekvenserne, i stedet for at det handler om, at du er blevet klogere, og at det var fedt, at du lærte noget om dig selv og fandt ud af, at der var en anden uddannelse, der passede bedre til dig.
Jeg kan bare høre, at der er meget stor forskel på, hvordan vi ser på velfærd.
Kunne det ikke være, at det var godt for os alle sammen, hvis vi havde et mere rummeligt uddannelsessystem?
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Nu vil jeg helst ikke holdes ansvarlig for alt, hvad min gruppeformand har gjort i tidens løb.
Jeg kan bare sige, at denne regering prioriterer uddannelse højt, og at der er blevet investeret i uddannelse.
Og i forhold til snakken om en grønthøster i tidligere tider kan jeg jo måske også begrunde, at jeg er i Moderaterne, og at det bestemt ikke er vores politik at spare på uddannelsen.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Nu nævner ordføreren jo også, at en af grundene til, at hun er glad for den her su-reform, er, at – hvad skal man sige – forskellen mellem, hvad vi bruger på uddannelse og su, bliver mindsket.
Men ordførerens formand har jo tidligere været med til at lægge en grønthøster af besparelser ned over uddannelsesområdet, hvilket så har gjort, at vi har brugt mere på su end uddannelse, altså indtil den her reform bliver vedtaget.
Hvis ordførerens formand igen får den samme idé med at spare på uddannelsen med en grønthøster, skal vi så igen ud at spare på su'en?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-08:
Vi har jo diskuteret L 112 mange gange nu, og ministeren ved, at jeg er meget interesseret i asbestdelen.
Jeg har jo fundet frem til, at de miljørisici ønsker ministeren ikke at vi skal have inkorporeret i lovforslaget, men den del, jeg er interesseret i i dag, er ligesom at forstå de økonomiske risici i forhold til de undersøgelser, vi ved skal laves.
Jeg er bare som borger og politiker interesseret i, hvordan vi lovgiver i det her land, i forhold til at have styr på økonomien.
Vi ved, at der er masser af offentlige anlægsprojekter, som ofte bliver for dyre og forsinkede, og det, jeg synes er interessant er at finde ud af, er, om noget af årsagen faktisk er, at der ligger nogle forundersøgelser, som man først senere hen kigger på, men som man ikke indregner fra starten.
Jeg synes, det er svært som folketingsmedlem at forstå og få indblik i det fulde budget.
Jeg spurgte her i Folketinget, om jeg kunne få det detaljerede budget at se, altså om jeg kunne se de forskellige poster ud over det overslag, hvor der ligesom står, at det koster de her x antal milliarder, og det kunne jeg ikke lige umiddelbart få adgang til.
Derfor handler spørgsmålet også om, hvordan ministeren mener, at vi som folketingsmedlemmer skal træffe beslutninger om et lovforslag, hvor vi ved, at der er masser af forskellige problematikker i det, herunder masser af ekstra undersøgelser, som vi ved ministeren også selv har sagt skal laves, men som vi faktisk ikke rigtig har et økonomisk overblik over.
Så det er det, det her spørgsmål handler om, altså hvordan jeg som folketingsmedlem skal kunne træffe beslutning om noget, jeg faktisk ikke kender i detaljen.
Hvis ministeren er enig i, at folketingsmedlemmer bør have det fulde overblik, som jeg lige hørte svaret var før, vil ministeren så oversende det fulde, detaljerede anlægsbudget til Folketinget, sådan at vi ved, hvad vi træffer beslutning om?
Samira Nawa (RV), 2024-05-08:
Jeg synes altid, at vores dialog starter godt, fordi vi er så enige om problemet, men vi er desværre sjældent enige om løsningen.
Men anerkender ministeren, at de strukturelle forskelle, som vi jo er enige om eksisterer for mænds og kvinders muligheder i samfundet, hænger sammen med, at børn behandles kønsstereotypt i barndommen, herunder i dagtilbud og folkeskolen?
Marie Bjerre (V), 2024-05-08:
Jeg kan bekræfte ordføreren i, at ordføreren har en rigtig forståelse omkring mine holdninger til kønsnormer og strukturer og kultur.
Der er noget i vores samfund, der spænder ben for, at vi har frie udfoldelsesmuligheder, fordi vi har nogle fordomme omkring køn.
Det mener jeg at jeg som ligestillingsminister har en opgave i at arbejde med, og derfor er jeg sådan set også glad for de 21 anbefalinger, der er kommet fra den her ekspertgruppe.
Jeg noterer mig også, at børne- og undervisningsministeren siger, at nogle af de her anbefalinger har man allerede adresseret og arbejder man videre med i det arbejde, der er lavet med den nye aftale på folkeskoleområdet.
Samira Nawa (RV), 2024-05-08:
Når det er lige præcis ligestillingsministeren, jeg beder om at forholde sig til det her om kønsstereotyper, så er det jo, fordi Børne- og Undervisningsministeriets ekspertgruppe i sidste uge kom med deres anbefalinger til, hvordan man kan nedbringe betydningen af køn i det danske uddannelsessystem.
Når der så er kommet en ekspertgruppe med en række anbefalinger på netop folkeskoleområdet, men undervisningsministeren hælder de anbefalinger ned af brættet, så er jeg jo meget optaget af at høre, hvad ligestillingsministeren synes.
Er det korrekt forstået, at ligestillingsministeren ikke mener, at ligestilling og det, at drenge og piger skal have lige muligheder for at udfolde sig i folkeskolen og fra folkeskole og dagtilbud, er en opgave for regeringen og bl.a. folkeskolen?
Marie Bjerre (V), 2024-05-08:
Tak for spørgsmålet om folkeskolens formålsparagraf.
Der har i flere år været et stigende pres på, at folkeskolen skulle tage sig af meget mere end at give børnene faglige kompetencer.
Samtidig får folkeskolen sværere ved at fokusere på det, der er kerneopgaven, nemlig at lære eleverne basal viden og færdigheder.
Derfor er jeg grundlæggende også rigtig glad for folkeskoleaftalen, som i højere grad sætter skolerne fri.
I dag har vi en meget bred formålsparagraf for folkeskolen.
Grundlæggende er det min holdning, at hvis vi på et tidspunkt skulle kigge på folkeskolens formål, ville jeg faktisk snarere være fortaler for, at den skulle slankes og forenkles, end at den skulle udvides, sådan at lærere og ledere får endnu bedre mulighed for at fokusere på kerneopgaverne, og så der bliver stillet færre, men tydeligere krav til eleverne.
Derfor går jeg heller ikke ind for at udvide folkeskolens formålsparagraf.
Tværtimod mener jeg, at vi på Christiansborg skal træde et skridt tilbage, og at forenkling, tillid og ansvar i det hele taget bør være en rød tråd, når det gælder reguleringen af folkeskolen.
Derfor er jeg også glad for, at folkeskoleforligskredsen har igangsat en fornyelse af folkeskolens læreplaner, hvor ambitionen bl.a. er, at 90 pct. af målene i fagene skal væk, og at der skal være fokus på kernestoffet.
Udviklingen af nye læreplaner skal sikre plads til mere ro og fordybelse, og at lærerne får frihed og et større råderum til at tilrettelægge undervisningen selv.
Jeg mener, at det vil komme skolen til gavn og bidrage til et større fokus på fordybelse, ligesom det også vil give større fokus på, hvad der er den enkeltes, forældrenes og skolens ansvar.
Samira Nawa (RV), 2024-05-08:
Er ministeren enig med undervisningsministeren i, at folkeskolen vil blive gjort til en »kønspolitisk kampplads«, hvis et fokus på at modarbejde kønsstereotyper skrives ind i folkeskolens formålsparagraf?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jeg tror sådan set grundlæggende på frihed til institutionerne til også at udøve det, som de er bedst til, og derfor har jeg ikke et eller andet indre hemmeligt, gemt regneark, hvor jeg peger på, at det er præcis så og så mange studiepladser forskellige steder.
Jeg mener ikke, det er min opgave, og universiteterne siger også, at det vil de hellere løse selv.
Det ønske synes jeg at man skal honorere.
Jeg er optaget af balancerne i det her og at løse nogle af samfundets problemer.
Jeg er fuldstændig med på, at sektordimensionering isoleret set ikke er et, skal vi sige populært indgreb, og det forstår jeg sådan set også godt.
Men hvis man vil tage ansvar for de større samfundsudviklinger, er man nogle gange også nødt til at turde at gøre noget, der ikke nødvendigvis er skrevet i en kampagnemanual.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Nu er det jo sådan set styret, præcis hvor mange pladser de skal lukke, og derfor kan jeg bare ikke forstå det, hvis man i ministeriet slet ikke har overvejet, hvad det vil have af betydning på de enkelte institutter, og hvor stor en nedskalering det vil være rundtomkring.
Det må ministeren vel have en holdning til.
Skal den del af dimensioneringen også være ledighedsbaseret, ligesom udmøntningen mellem universiteterne var det, eller må der godt tages andre hensyn ind der?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Man kan jo godt fra Radikale Venstres side synes, at det allerbedste ville være, at vi sad og detailregulerede det i forligskredsen, men det er ikke min tilgang til politik.
Hvis man vil detailregulere på det niveau, må man jo melde sig ind i nogle forlig og så udøve indflydelse ad den vej.
Det synes jeg ikke vi skal.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Ja, og det bliver jo så øget – 1330 studiepladser synes jeg nu også er en hel del, minister.
Og jeg synes faktisk, det er fair, at vi er nogle, der sætter spørgsmålstegn ved, hvorfor man synes, det er en god idé.
Jeg kan faktisk ikke helt forstå det her.
Jeg er med på, at man gerne vil have en armslængde ud til det, men jeg kan faktisk ikke forstå det, hvis ministeren ingen overvejelser har haft om, hvilke uddannelsespladser det konkret vil være.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jeg har faktisk ikke gjort mig nogen overvejelser om at styre universiteternes udmøntning af det her i en så detaljeret grad, som spørgeren her lægger op til.
Sådan kan man jo se forskelligt på politik.
Jeg mener ikke, at os, der sidder på Slotsholmen og bedriver politik, nødvendigvis er de bedst egnede til at regulere ud i den alleryderste detalje.
Det er sådan set også et hensyn, som universiteterne selv har bedt os om at tage.
Så vil jeg også bare for god ordens skyld sige, at det, som spørgeren kalder tusindvis af studiepladser, i næste år er 1.330 studiepladser.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Tak for det.
Det siger ministeren jo sådan set også her: Der skal tages nogle hensyn, når man lukker tusindvis af studiepladser.
Men det undrer mig også, hvis ministeren slet ikke har gjort sig nogen overvejelser, i forhold til hvilke uddannelsespladser der rent faktisk så skal lukkes.
Det må man da have gjort sig en eller anden overvejelse om inde i ministeriet.
Der skal jo åbenbart tages hensyn til en yderligere ledighed efter dimission, og der skal tages hensyn til geografisk placering mellem universiteterne.
Men man må vel have gjort sig nogle overvejelser, når der skal lukkes næsten 550 pladser i Aarhus.
Hvad er det så for nogle pladser, der ikke skal være der fremadrettet?
Er det færre pladser på jura eller 20 færre pladser på ingeniøruddannelsen?
Er det x-, y- eller z-delen af universitetet, som ministeren tænker at det ville være mest oplagt at lukke pladser på?
Marie Bjerre (V), 2024-05-08:
Nu er den her ekspertgruppe nedsat, med afsæt i at drengene falder bagud i vores uddannelsessystem.
Eksempelvis kan vi også se, at der er nogle fordomme omkring drenge og unge mænd, der søger ind i velfærdsfag.
Og det mener jeg er noget, vi skal arbejde på.
Derfor er jeg også enormt glad for, at et af de initiativer, jeg har taget med den handlingsplan for mænd og drenge, vi er i gang med at lave, er »Boys' Day in Care«, hvor vi forhåbentlig får kigget på nogle af de her forventninger, der er.
For selvfølgelig kan en ung mand også søge ind i de her velfærdsfag.
Samira Nawa (RV), 2024-05-08:
Men hvis det så ikke hører hjemme i folkeskolen, men ministeren alligevel er glad for de her 21 anbefalinger, som ekspertgruppen er kommet med, hvordan skal vi så rykke det fra at være sådan, at vi kan have en debat og en dialog, hvor vi rent faktisk er enige om problemstillingen, til at komme et sted hen, hvor vi løser det?
For det er jo en løsning, som jeg efterspørger, og som nogle eksperter så har leveret på.
Men der er en regering, der desværre ikke samler op på det.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Ordføreren får det til at lyde, som om vi har et su-system målrettet folk, som bliver ramt af livet, men det har vi jo ikke.
Hvis man bliver ramt af livet på en måde, som gør ondt, så er der jo heldigvis andre systemer, der står klar til at overtage.
Så kan det jo være andre overførsler, der er relevante for en, hvis man kommer ud for en ulykke, eller hvad det nu er for nogle scenarier, ordføreren kan komme i tanke om.
Men det er jo ikke derfor, vi har et su-system.
Vi har et su-system for at give støtte, mens man er under uddannelse, og her får man i fremtiden så su til normeret tid.
Det synes jeg er rimeligt.
Det er sådan, det er for langt de fleste unge allerede i dag.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg er med på, at når Socialdemokratiet diskuterer det her, er det ofte i forhold til det sjette su-år.
Men noget af det, der bekymrer mig, er f.eks. det femte su-år for en lærerstuderende, der nu ikke kan tage en periode med lidt nedsat tid, hvis livet ramler, eller som kan få problemer, hvis vedkommende får et barn midt i semesteret og barslen derfor ikke matcher.
Anerkender ordføreren, at det her også bliver en forringelse, også for folk på professionsuddannelser, korte videregående uddannelser, som bliver forsinket af helt almindelige grunde, som at livet lige rammer dem?
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Nu er det jo typisk det sjette su-år år, der kommer i spil i den her debat, og det handler jo som hovedregel om folk, der tager lange videregående uddannelser.
Men det, der jo er kernen i den ændring, vi laver nu, er, at man får su til normeret tid, og det er, uanset hvilken uddannelse man tager, altså om det er en kort videregående uddannelse eller det er en lang videregående uddannelse.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Ordføreren nævner her til sidst de lange videregående uddannelser og taler i sin tale om universiteter, og det bliver sagt, at 40 pct. af dem, der bruger det sjette år, kommer fra akademiske hjem; det er vist kun 40 pct. af dem, der bruger det sjette år ved at gå på en kandidatuddannelse.
Er ordføreren med på, at man ikke kun fjerner det sjette år med den her aftale, men også fjerner det ekstra su-år, altså det tredje år for en finansøkonom eller det femte år for en lærerstuderende?
For det lyder ikke helt sådan på ordførerens tale, der udelukkende handler om universitetsstuderende.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Hvis man eksempelvis er ordblind, har man jo mulighed for at få særlig støtte.
Der har vi en SPS-ordning.
Derudover nævner ordføreren jo igen alle mulige skattepolitiske elementer, som ikke har noget med det her forslag at gøre.
De midler, vi nu får til rådighed, fordi vi ikke længere giver 1 års ekstra su ud over den tid, en normeret uddannelse tager på en lang videregående uddannelse i Danmark, skal jo bruges andre steder i samfundet, og det er steder, der kommer børn og unge til gavn på anden vis og ikke kun de mest velstilledes børn, som er dem, der primært har gavn af det sjette su-år.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Men statskassen er jo ligesom én kasse, og det, jeg bare har så svært ved at forstå, er, at man ikke mener, at vi har råd til, hvis der er nogle studerende, der f.eks. har valgt forkert.
Det er jo det, der er tilfældet.
Så skifter de, og så er det, de bliver forsinket, måske et år.
Det er de studerende, man rammer.
Det kan også være studerende, som har haft vanskeligheder, og som er dumpet en eksamen; der kan være ordblindhed og andre ting, som man heller ikke tager højde for med den her aftale.
Jeg forstår simpelt hen bare ikke, hvorfor det er vigtigere at give skattelettelser til folk, der tjener 1,5 mio. kr., end at bruge de penge på at fastholde su'en.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Allerede i dag er det jo sådan, at der er relativt mange unge, der ikke har et sjette su-år, for det afhænger jo af, om man er startet hurtigt efter sin ungdomsuddannelse.
Når vi nu synes, der er en mening i at fjerne det ekstra su-år, så er det jo, fordi vi for det første synes, det er generøst og flot, at man får su til hele sin uddannelse på et højt niveau, det højeste niveau i hele verden.
For det andet er det jo et spørgsmål om, og det er jeg ret overbevist om, at man kan få mere social mobilitet for pengene ved at bruge de her midler på børn og unge andre steder i samfundet end lige på su-systemet.
Så nævner ordføreren en lang række skattepolitiske spørgsmål, som jo ikke har noget med den her diskussion at gøre.
Det er ikke sådan, at det her initiativ finansierer alle de forskellige skattepolitiske elementer, som ordføreren nævnte.