runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2022-03-30:
Tak, og tak for svaret.
Ja, jeg er jo helt enig med ministeren i, at krigen i Ukraine på alle mulige måder er modbydelig og på mange måder påvirker forskellige områder.
Og jeg må sige, at jeg har stor forståelse for, at vi selvfølgelig først og fremmest skal prioritere nødhjælpen, men det er klart, at man nok ikke skal se ret mange måneder frem i tiden, før man også kan være bekymret i forhold til fødevaresituationen, i hvert fald på verdensplan.
Jeg ved godt, at vi jo først og fremmest skal have styr på, hvordan det ser ud både i Danmark og på EU-plan, men det er klart, at med den ubalance, som krigen har skabt, og da vi også ved, at de største kornkamre ligger i de her krigshærgede områder, så er der en fare for, at fødevareforsyningssikkerheden også spiller utrolig negativt ind i udviklingslandene.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til her i det næste spørgsmål, er, om fødevareministeren har nogle bekymringer på både dansk og europæisk plan i forhold til at skaffe tilstrækkelige fødevarer i den kommende tid.
Altså, er der noget, der får fødevareministeren til at tænke: Her har jeg måske i særlig grad en bekymring?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-30:
Først og fremmest tak til fru Anni Matthiesen for at sætte fokus på det her meget alvorlige og meget vigtige problem, som det er vigtigt at vi alle sammen forholder os til.
Vi oplever i de her uger en meget uhyggelig krig i Ukraine, en meget voldsom krig og måske en af de største siden anden verdenskrig.
Det er meget, meget skræmmende.
Vi folketingsmedlemmer var samlet i går for at høre Ukraines præsident, Zelenskyj, holde sin tale.
Det var meget, meget rørende, og det var gruopvækkende, hvad han havde at fortælle.
Ud over den krise og det, man oplever der, som er uhyrligt, så har det også andre konsekvenser.
Det kan få konsekvenser for hele Europa, og det gælder bl.a. fødevaresektoren.
Først og fremmest er det regeringens hovedfokus at sikre nødhjælp til den ukrainske befolkning og de mange flygtninge, der oplever den her brutale russiske invasion.
Vi overvåger nøje fødevareforsyningen i Danmark i nær kontakt med detailhandelen og organisationerne.
Situationen kan ændre sig med kort varsel, så vi følger udviklingen ganske tæt.
Jeg vil også nævne, at jeg på eget initiativ havde inviteret den nordiske chef for World Food Programme ind til et møde i går for netop at tale om det her, så vi har det bedst mulige overblik.
Når vi kigger lidt længere ud i tiden, kan handelsgødning blive en mangelvare globalt, og det kan også komme til at påvirke danske landmænd.
I EU havde vi sidste år et handelsoverskud på 57 mia. euro på fødevarer, så vi burde være sikret, men det er afgørende, at det indre marked fungerer, og irrationel national hamstring af især korn og gødning skal undgås.
Helt grundlæggende er det vigtigt at sikre velfungerende forsyningskæder, og det er et budskab, som jeg som Danmarks fødevareminister har gentaget igen og igen.
Det er også bekymrende med den afhængighed, som vi ved at mange afrikanske og mellemøstlige lande har af import af korn fra Rusland og Ukraine, og det vil udfordre forsyningssituationen i de kommende år.
Det kan medføre sult, fattigdom, arbejdsløshed og afledte konflikter, og det skal vi have stor opmærksomhed på.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-30:
Nej, det mener jeg ikke.
Vi har jo i dag aldersgrænser, men det kan være, man også mener, at det er forkert ovre hos Liberal Alliance.
Vi har jo en aldersgrænse på 16 år i dag, og så har vi også en på 18 år, hvis man skal købe spiritus.
Så det er jo de aldersgrænser, vi har i dag, som også regulerer det, altså 16-årsgrænsen og så 18-årsgrænsen.
Vi vil så harmonere og sige, at man skal have den samme aldersgrænse på 18 år.
Så nej, det mener jeg faktisk ikke er et demokratisk problem.
Men vil Liberal Alliance helt fjerne de aldersgrænser, vi har?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-30:
Tak, og jeg er glad for, at ministeren retter op på, lad os kalde det en fejl.
Man kunne også kalde det en usandhed, hvis man skal være lidt grov i det.
For det var egentlig et udsagn, som ministeren holde fast i en ni dages tid, og så i fredags blev det ligesom indrømmet, at det ikke er sådan, det forholder sig.
Det var en fejl, en beklagelig fejl, kan man måske kalde det.
Det faldt tilfældigvis sammen med, at jeg oversendte mit skriftlige spørgsmål om emnet, og så kom ministeren ud.
Jeg ved ikke, om der er en sammenhæng.
Hvis der er, vil jeg altid gerne stå til rådighed for regeringens ministre, når I siger noget, der viser sig ikke at holde stik i forhold til fakta.
Så kan I altid bare ringe – så hjælper jeg gerne.
Og nu, hvor vi er ved unges alkoholvaner og regeringens forslag om, at man skal forbyde salg af alkohol til 17-årige, og ja, de facto egentlig også skal forbyde øl til gymnasiefester, for det ville jo også være en konsekvens af det, vil jeg sige, at jeg synes, det er en ærgerlig måde at føre politik på.
Jeg synes, der er en tendens hos regeringen til, at man ofte vil udskamme de unge, også selv om de unge i dag jo faktisk drikker historisk lidt.
Altså, de er jo markant mere ansvarlige, når det kommer til sundhedsvaner, når det kommer til alkoholforbrug, og når det kommer til rygning, end ældre generationer er.
Vi ved jo godt, hvem det er, der har det største problem: Det er jo egentlig ministerens generation, ministerens kernevælgere, altså, det er jo Arne som arketypen.
Men han kan jo stemme til folketingsvalg.
Han er socialdemokratisk kernevælger, så hans frihed vil man ikke tage fra ham.
Men man vil gerne sige til unge mennesker, der ikke kan stemme imod det her forslag, ikke kan stemme til Folketinget, at de bare skal have frataget deres frihed.
Og det kan Arne sådan set godt lide; det går ikke ud over Arne.
Så jeg vil egentlig bare høre nu, hvor jeg har ministeren: Finder ministeren det ikke problematisk, at man fører politik på en måde, hvor man kan lefle for nogle kernevælgere, hvor problemet måske er stort, og så kan man gå ind og lave nogle indgreb over for nogle, som slet ikke demokratisk kan sige fra?
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Og der kan man jo godt have det synspunkt som minister, at det vil man ikke blande sig i.
Jeg sidder bare herinde, må jeg sige, som retsordfører og medlem af Folketingets Retsudvalg og ser på, at vi har nogle politibetjente, der føler sig utrygge, som har bedt om, at de kan få lov til at bære sikkerhedsveste.
Så ministeren kan selvfølgelig godt melde sig ud af den debat og sige, at det skal ordnes lokalt, men tilbage står nogle betjente, som er utrygge.
Er det en holdbar situation, minister?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-30:
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vores betjente har den bedste mulighed for at blive beskyttet.
Det er jo netop for at give muligheden for at have den beskyttelse.
Kompetencen til at beslutte, hvornår der skal anlægges veste, skal efter min opfattelse være lokal, altså hos dem, der kender forholdene, og udøves i dialog, sådan som jeg også har indtryk af det sker.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Tak for svaret fra ministerens side.
Og der er jo heldigvis, som ministeren er inde på, gjort rigtig meget for at bekæmpe organiseret kriminalitet og kriminelle bander i Danmark.
Vi er i Dansk Folkeparti utålmodige, for at der skal kunne gøres endnu mere, og grunden til, at vi er det, er, at vi jo kan se, at de her konflikter, der opstår i hovedstadsområdet, i Aarhusområdet og på Fyn, fortsætter og fortsætter, og de fortsætter jo sådan set, indtil der er nogle, dvs. myndighederne, der står så stærkt, at banderne har så meget respekt for det, at de holder op.
Så det er en magtkamp mellem de her grupper.
Og en af de ting, som er utrolig vigtig, når vi så beder vores dygtige betjente ude i marken om at bekæmpe banderne og være ude ved dem og mandsopdække dem osv. osv., og hvad vi nu gerne vil have de gør, er, at de føler sig godt beskyttet på vores alle sammens vegne.
Og når der nu er nogle betjente på Fyn og måske andre steder, som har det ønske, at de faktisk gerne vil have en sikkerhedsvest på i et stort omfang, fordi de føler sig truet – det er farligt for dem – så forstår vi ikke i Dansk Folkeparti, at ministeren ikke bare siger, ja, selvfølgelig skal man have en sikkerhedsvest på, hvis ikke det nærmest er en ordre, i forskellige situationer.
Så jeg vil da godt lige prøve at vende det her igen med ministeren.
Mener ministeren ikke, at der er brug for valgfrihed for vores politibetjente, der gerne vil gøre brug af letveste?
Vil ministeren efterlyse en generel politik på området, sådan at der kommer noget fra ministerens side, fra Folketinget side, der er krystalklart, og som er til gavn for de her betjente?
Og mener ministeren i virkeligheden ikke – ministeren var jo også i svaret her lidt inde på det med Fyn – at det aktuelle konfliktniveau på Fyn retfærdiggør den frygt, som menige politibetjente har for deres sikkerhed i dag?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-30:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Bekæmpelse af bandekriminalitet er en meget vigtig prioritet for regeringen, og min holdning er fuldstændig klar: Vi skal aldrig acceptere, at en flok forhærdede forbrydere skaber utryghed blandt almindelige danskere.
Bandernes voldelige opgør og skyderier på åben gade må aldrig blive en del af hverdagen i Danmark.
Det hører ingen steder hjemme, det skal stoppes, og det vil jeg gå og det ved jeg også spørgeren vil gå endog meget langt for at sikre.
Når det kommer til håndteringen af aktuelle konflikter, er det vigtigt at holde sig for øje, at de håndteres med de værktøjer, der allerede er i politiets værktøjskasse, og med bandepakkerne har vi i fællesskab allerede gjort meget.
Politiet har et bredt arsenal af værktøjer, som kan bringes i anvendelse.
Så det handler om benhårdt og fokuseret politiarbejde, og i den forbindelse synes jeg faktisk, der er grund til at rose vores dygtige ansatte i politiet, som hver eneste dag yder en stor og afgørende indsats for at bekæmpe de kriminelle bander.
Det skylder vi dem stor tak for, og vi skylder dem selvfølgelig også, at de, så vidt det overhovedet er muligt, oplever at have de rammer og det udstyr, som er nødvendigt for at minimere den alvorlige risiko, som følger med at sikre vores alle sammens tryghed.
Regeringen har taget en række skridt for at dæmme op for banderne og deres utryghedsskabende kriminalitet.
Det har vi bl.a. gjort i samarbejde med spørgerens parti i flerårsaftalerne for politi og anklagemyndighed.
Vi har sikret en betydelig større politistyrke, og vi har etableret en stærk national efterforskningsenhed, som skal styrke efterforskningen og opklaringen af bl.a. bandekriminalitet, men vi er ikke i mål.
Det kommer vi til at følge op på med initiativer for at styrke kampen mod bandekriminalitet.
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Bekæmpelse af bandekriminalitet er en meget vigtig prioritering for regeringen, og min holdning er fuldstændig klar: Vi skal aldrig acceptere, at en flok forhærdede ...
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Det er lidt i samme boldgade: Hvad er ministerens holdning til de eksisterende bandekonflikter, eksempelvis på Fyn, og betjentenes ønske om at kunne beskytte sig selv?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-30:
Jeg synes også, at man skal sikre, at der er en god dialog om det lokalt, altså hvordan man får det her til at fungere på en ordentlig måde.
Jeg – og spørgeren for den sags skyld – er så tilpas langt fra, at jeg tror, at vi hellere skal overlade det til politiet at vurdere, hvad der er det relevante i den konkrete situation.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Hvad er problemet i det?
Hvorfor sidder der nogle oppe i systemet og siger: Jamen vi vurderer ikke, at man skal have en sådan vest på?
Altså, hvori består problemet?
Det er det vel ikke.
Det er vel betjenten, der kan have et problem med, at han ikke er beskyttet godt nok.
Nick Hækkerup (S), 2022-03-30:
Det er jeg faktisk ikke enig i.
Jeg synes grundlæggende, at spørgsmålet om uniformering er et ledelsesspørgsmål.
Som jeg også sagde, synes jeg, det er et spørgsmål, der skal håndteres i dialog med betjentene, i dialog med de faglige organisationer osv. – men grundlæggende synes jeg, at spørgsmålet om organisering er en ledelsesbeslutning.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Det er jo rigtigt nok, at der er situationer, hvor betjentene har veste på, men der er også situationer, hvor der er betjente, der gerne vil have en vest på, men åbenbart ikke kan få lov til det, altså hvor der ikke er valgfrihed.
Der vil jeg godt spørge justitsministeren, om ikke det ville være rigtigt af regeringen her i dag, når der spørges til det, at sende det signal, at der selvfølgelig er brug for valgfrihed for vores politibetjente, hvis de gerne vil gøre brug af en sikkerhedsvest, en såkaldt letvest.
Valgfrihed – er ministeren enig i det?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-30:
Lige præcis når vi snakker Fyns Politi, er der jo en række tilfælde – også i forbindelse med bandeopgør – hvor der er indført visitationszoner og skærpede strafzoner.
Der blev sidst i den situation, hvor den 19-årige blev dræbt, som der blev nævnt, også oprettet en visitationszone, og i de tilfælde, hvor der er lavet visitations- og strafzoner, er det faktisk sådan, at Fyns politi har krævet, at der anlægges vest, idet der vurderes at være et forhøjet trusselsniveau.
Vores betjente skal altid kunne føle sig trygge og sikre.
Det skal de have de bedst mulige forudsætninger for.
Hvordan det konkret udmøntes, er efter min bedste overbevisning noget, som man skal beslutte derude, hvor tingene foregår, nemlig ude i politikredsene.
I øvrigt synes jeg, som jeg har sagt et par gange, at det bør foregå i dialog mellem ledelsen, de faglige organisationer, betjentene osv., sådan at man håndterer det her på en god og hensigtsmæssig måde.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Ministeren taler om dialog mellem de faglige organisationer og politiledelsen.
Den har åbenbart været der.
Og man er nået frem til den her utryghedsskabende situation for de betjente, som vi som Folketing gerne vil have er ude i marken i Vollsmose efter mørkets frembrud og prøver på at håndhæve lov og orden, selv om det er svært.
Er det en holdbar situation, minister?
Jeg står stadig væk med ét stort spørgsmålstegn, og det er: Hvad gør ministeren så for at komme de her betjente i møde?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-30:
Mange tak for spørgsmålet, jeg er glad for, at jeg også her i Folketingssalen får mulighed for at sige helt klart, at jeg brugte ordet oversvømmelse, og det har jeg beklaget.
Det var et forkert ord, så jeg er ked af, at jeg brugte det ord i en debat, eller var det ved et pressemøde om den her sundhedsreform?
Jeg står fuldt ud inde for vores forslag, selvfølgelig, men oversvømmelse er ikke det rigtige ord.
Selvfølgelig kan vores hospitaler håndtere det.
Og hvad er tallet så?
Vi har fået tallene fra Sundhedsdatastyrelsen, og tallet er, at 2.000 unge mennesker om året er i kontakt med hospitalet på grund af akut alkoholberuselse eller alkoholforgiftning.
Selvfølgelig skal vores hospitaler håndtere det.
Man må stadig væk spørge sig selv, om 2.000 så er noget, vi skal være tilfredse med.
Det mener jeg ikke det er.
Jeg mener stadig væk, det tal er for højt, altså hvor lægen, der tilser den unge, er bekymret for den unges helbred, og vi ved jo, at et stort indtag af alkohol kan føre til vejrtrækningsbesvær, også mere alvorligt.
Vi ved jo også, at det heldigvis er et fåtal af de unge, der drikker, som kommer på hospitalet på grund af alkohol.
Men et stort alkoholforbrug, især for en helt ung målgruppe, har også andre konsekvenser.
Unge er særlig sårbare over for alkoholens skadevirkninger.
Vi ved, at unge menneskers hjerner, der stadig er under udvikling, bliver særlig påvirket af alkohol i store mængder, og at det får konsekvenser for f.eks. indlæring, hukommelse og impulskontrol.
Det fremgår af Sundhedsstyrelsens notat, som jo netop fraråder, at unge under 18 år drikker alkohol.
Og danske unge har altså desværre en europarekord i druk.
Vi kan høre fra Børns Vilkår, at børn helt ned til 13-14 år ringer ind, fordi de føler sig presset til at drikke, og vi ved, at 30 pct. drikker mere, end de egentlig har lyst til.
Og derfor er det baggrunden for vores forslag.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-30:
Tak for det.
Mener ministeren stadig, at landets akutmodtagelser oversvømmes af unge med alkoholforgiftning hver weekend, selv om den påstand er blevet modsagt af hospitalerne selv?
Astrid Krag (S), 2022-03-30:
Jeg er ked af, at der så lidt respekt for betydningen af de aftaler, der indgås, også af spørgerens eget parti, for det betyder da noget, at vi går helt tæt på kommunerne og de områder, hvor de laver fejl i deres sagsbehandling, for dem, der betaler prisen for, at der bliver lavet fejl, er borgerne.
Derudover mener jeg jo, at vi også skal gå mere strukturelt til værks og sørge for, at der er den rigtige viden.
Spørgeren har jo helt ret i, at der er nogle borgere her, som har meget sjældne og komplekse problemstillinger eller funktionsnedsættelser, som gør, at vi skal sikre, at kommunerne har den rette viden.
Der glæder jeg mig til at forhandle måske ikke med spørgeren selv, men med en ordfører fra spørgerens parti senere på året.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Problemet her er, at ministeren åbenbart ikke har nogen som helst idéer selv.
Altså, det er handlingsplaner og undersøgelser, og jeg ved ikke hvad, ude i kommunerne, så kommunerne kan komme med noget til ministeren, og så kan ministeren sige, at så gør vi det.
Da jeg gik ind i politik, var det, fordi jeg gerne ville noget, og jeg havde også nogle rimelig konkrete idéer til, hvad det var, jeg ville, og hvordan jeg ville gøre det.
Ministeren vil bare afsætte nogle penge, så der kan laves en undersøgelse, og så mener hun formentlig det, der står i undersøgelsens konklusioner.
Det kan man da ikke sige andet til, end at det er dybt uambitiøst.
Astrid Krag (S), 2022-03-30:
Jamen undskyld, jeg synes i al beskedenhed, at det er fornuftigt og konkret, når jeg sammen med en bred kreds af partier, herunder spørgerens eget parti, har lavet en aftale, der gør, at vi i dag har fremsat et lovforslag, der betyder, at kommunerne skal forholde sig konkret til det og lave en handleplan på de områder, hvor de har for mange fejl i deres sagsbehandling.
Det, der jo betyder noget for borgerne, er, at de ikke skal klage sig til at få den rigtige afgørelse, men at der er en tilstrækkelig kvalitet i kommunernes sagsbehandling, så de får den rigtige hjælp første gang.
Her vil jeg kaste al mit fokus ind; det er det, vi skal kunne som velfærdssamfund.
Så kan man jo være uenig og synes, at vi skal bruge midlerne på at opbygge et eller andet stort straffesystem, når det er gået galt.
Jeg mener, at vi skal lykkes med at sikre borgerne den rigtige hjælp første gang.
Tak for det.
Først vil jeg sige, at det jo er beklageligt, hvis Dansk Folkepartis formand har det indtryk, at Dansk Folkepartis ordfører indgår aftaler, hvor vi bruger penge på ingenting.
Vi talte om ensomhed i sidste uge, og de midler, der er afsat, skal jo gå til konkrete indsatser, herunder til de lokale partnerskaber, og vi talte om værdien af det lokale og det nationale.
Det er tilsvarende, når vi i fællesskab har afsat 117 mio. kr. til retssikkerhedsinitiativer, nemlig at de går til noget konkret.
En af de konkrete ting, jeg ikke nåede at nævne i min indledende besvarelse, er en retssikkerhedsundersøgelse af de områder, hvor kommunerne har de største problemer med at overholde lovgivningen, fordi vi så får en viden om, hvorvidt vi skal ændre i lovgivningen eller det er andet, der skal til.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Det er der, men desværre ikke rigtig noget konkret.
Det er sådan lidt symptomatisk for social- og ældreministeren.
I sidste uge diskuterede vi på min foranledning problemet med ensomhed, især blandt ældre, men også blandt andre i samfundet.
Der var ministerens svar, at man havde oprettet en pulje på 90 mio. kr., tror jeg det var – det var vist i øvrigt også sammen med Dansk Folkeparti.
Nu spørger jeg så specifikt til den her rapport, som vi har fået, der viser en fuldstændig vanvittig høj omgørelsesprocent, dvs. en ekstremt høj fejlprocent, i kommunerne på handicapområdet, og så siger ministeren: Jamen der er sammen med Dansk Folkeparti oprettet en pulje på 117 mio. kr., og at man vil lave en handlingsplan og noget serviceeftersyn og sådan noget.
Men der er ikke rigtig nogen konkrete tanker, og det undrer mig i virkeligheden lidt.
Det, man kunne tænke, er, at mange af kommunerne sidder og tænker i en økonomisk gevinst, for jo længere man kan trække en bevilling, des længere tid har man sparet på det.
Der kunne man jo foreslå, hvis man sad i regering, at de penge, der måtte være sparet på grund af sagsbehandlingstiden, alligevel skulle opkræves og gives til borgerne.
Mange af dem med handicaps rundtomkring i kommunerne har jo så specialiserede situationer, at man kan diskutere, om kommunerne kan håndtere det – og i virkeligheden endnu mere relevant, om de kan løse det.
Der er masser af ting, man kan se på, f.eks. i forhold til visitationen, og hvordan vi kan sørge for ungdomsboliger til unge med handicap, så de ikke bare bliver placeret på plejehjem.
Det er altså i forhold til helt konkrete ting, at jeg synes, at man kunne foreslå noget.
Det er ikke, fordi pengene ikke betyder noget.
For det er jo ofte en forudsætning for, at man kan gøre noget, at man har en finansiering bag.
Det, der efterhånden er temmelig nedslående, er, at regeringen tilsyneladende tror, at bare man kommer med nogle penge, løser problemerne sig af sig selv.
Derfor vil jeg gerne høre, når jeg spørger til konkret til, hvad man agter at gøre, hvad det så kunne være.
Astrid Krag (S), 2022-03-30:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet og for interessen.
Det helt korte svar ville jo være at sige, at både denne regering og tidligere regeringer i hele den tidsperiode, som Rigsrevisionens kritik går på, nemlig tilbage fra Lars Løkke Rasmussens strukturreform i 2007, har gjort forskellige indsatser og taget forskellige initiativer, men vi kan også konstatere, at det ikke har slået til, med de tal, vi ser i forbindelse med bl.a. omgørelsesprocenterne.
For mig er det fuldstændig grundlæggende, at borgere i vores velfærdssamfund skal have den hjælp, de har ret til og brug for.
Det skal ikke være noget, man skal klage sig til; det skal ikke være noget, man skal kæmpe for.
Og derfor er jeg også enig med spørgeren i, at vi skal have nedbragt omgørelsesprocenterne.
Det må ikke være en kamp.
Systemet skal være en medspiller og ikke en modspiller.
Bl.a. for at gøre op med det, altså de høje omgørelsesprocenter, har regeringen med aftalepartierne, bl.a. spørgerens eget parti, afsat 117 mio. kr. fra reserven i perioden 2022-2025 til at styrke retssikkerheden og kvaliteten i sagsbehandlingen og tilliden mellem borger og myndighed på handicapområdet.
Det er midler, der skal udmønte en lang række konkrete delinitiativer under fire temaer, herunder skærpet opfølgning og tilsyn med kommunerne.
Ét konkret delinitiativ er skærpede krav til kommunernes behandling af Danmarkskortet, som er her, hvor vi har viden om omgørelsesprocenter fra.
Jeg har faktisk i dag fremsat et lovforslag, der betyder, at kommunerne, når de drøfter Danmarkskortet, specifikt skal forholde sig til, om der er behov for at udarbejde en handlingsplan for at styrke den juridiske kvalitet i kommunens sagsbehandling.
Det er jo den, som den er gal med, når vi ser omgørelser, hvor sager bliver hjemsendt til kommunerne.
Hvis Ankestyrelsen ikke er enig i en kommunes vurdering af, at de ikke har behov for at lave en handlingsplan, vil vi med det her lovforslag give Ankestyrelsen mulighed for at give kommunen et pålæg om, at de skal lave en sådan handlingsplan.
Et andet konkret delinitiativ er, at der iværksættes et juridisk serviceeftersyn i de kommuner, hvor det står dårligst til.
Ankestyrelsen skal årligt over de næste år indhente sager på børne- og voksenhandicapområdet til gennemsyn for at afdække de udfordringer, kommunerne har på området.
Og så løb tiden fra mig, men der er altså, som spørgeren næsten kan regne ud, en række yderligere initiativer, som vi i fællesskab har aftalt kort før jul.