runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Jeg ønsker, at det skal være en almindelig del af at være en skole, at der er det overskud, og at der er de ekstra lærere og pædagoger, sådan at man med det samme kan sætte ind.
Det skal ikke være noget, man først skal vente på; det skal ikke være noget, man skal søge om.
Jeg ønsker, det skal være en almindelig del af det, der er på skolen.
Når jeg sådan stejler en lille smule over det her forslag, er det jo, fordi det kommer til, uanset om man så ønsker det eller ej, at tage pengene fra almenundervisningen, altså hvis man gør som SF og laver det som en rettighed og det kommer til at have det ressourcetræk, det har.
Der er det bare, jeg siger, at min første prioritet er at sørge for, at de penge kommer ind i almenundervisningen, sådan at hjælpen kan være der lige med det samme, fordi den er til stede på skolen.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er et forslag, der pålægger regeringen inden udgangen af 2024 at tage initiativ til at afsætte midler til en særlig ø-su – en ø-su, der skal være rettet til unge øboere under 18 år, der ønsker at tage en ungdomsuddannelse.
Forslaget begrundes med, at der er betydelige udgifter til kost, logi, kostgymnasium og lignende, når unge øboere skal flytte hjemmefra som 15-16-årige for at tage en ungdomsuddannelse.
Det er en grundpille i det danske samfund, at alle unge i Danmark uanset baggrund og bopæl har mulighed for at tage en ungdomsuddannelse, og det arbejder regeringen på at sikre at vores unge har.
I en kommende justering af tilskuds- og taxametersystemet er en af regeringens ambitioner, at unge i mindre tætbefolkede områder skal have gode muligheder for at tage en ungdomsuddannelse i deres lokalområde.
Samtidig arbejder regeringen på at forenkle og afbureaukratisere den offentlige sektor.
Som det fremgår af beslutningsforslaget, har kommunerne allerede mulighed for at yde støtte til unge øboere, der er under uddannelse; det kan f.eks. være støtte til elevers udgifter til kost og husleje.
Kommunerne modtager også finansiering hertil sammen med tilskud, der ydes generelt til kommuners merudgifter forbundet med øer.
I uddannelsessystemet er der derudover i forvejen gode tilbud til unge øboere under 18 år, som ønsker at tage en ungdomsuddannelse på fastlandet.
Der er mange steder i landet ungdomsuddannelser, hvor elever kan blive optaget på skolehjem eller på kostafdelinger.
Hvis man f.eks. er elev eller lærling under 18 år og i gang med grundforløbet på en erhvervsuddannelse, kan man få dækket den fulde deltagerbetaling på kostophold, ligesom man som elev under 18 år kan modtage støtte til deltagerbetaling på en række kostafdelinger på almengymnasiale uddannelser.
Regeringen bakker ikke op om forslaget.
Jeg finder intentionen sympatisk, men der eksisterer i forvejen en række støttemuligheder til at fremme unge øboeres muligheder for at få en ungdomsuddannelse.
Vi har ikke brug for nye ordninger med mere offentlig administration som konsekvens.
Kommunerne har også et ansvar for at prioritere, hvordan de bedst fremmer udvikling m.v. lokalt og anvender deres finansiering hertil.
Det skal de stå på mål for over for lokalsamfundet, og det er en del af lokaldemokratiet, og det kan jo også blive en del af kommunalvalgkampen frem mod efteråret 2025.
Med de ord kan regeringen ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Jeg ser frem til diskussionen.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-15:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne sige mange tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag om at give børn ret til akut hjælp fra PPR.
Der er slet ikke nogen tvivl om, at der på tværs af alle de partier, der er til stede her i dag, er enighed om, at vi skal hjælpe børn og unge med psykisk mistrivsel, og at det er stærkt bekymrende, at flere børn og unge får behov for at komme i kontakt med psykiatrien.
For 2024 drejer det sig om 50 mio. kr. stigende til 80 mio. kr.
Der er indgået tidsaftaler med kommunerne om, at børn og unge skal kunne komme til deres første samtale inden for 14 dage.
Hvis man i det lettilgængelige tilbud vurderer, at henvendelsen er så alvorlig, at barnet eller den unge skal direkte enten til PPR eller i børne- og ungdomspsykiatrien, henvises der direkte dertil.
Formålet er, at langt flere får den rette hjælp hurtigere og mere effektivt, end tilfældet er i dag, og det tror vi på i Det Konservative Folkeparti.
Men vi tænker samtidig, at kommunerne lige nu skal have arbejdsro til at implementere det lettilgængelige tilbud, som jo netop har tidlig opsporing af børn og unge i trivselsproblemer som sin opgave, og det gælder også at få dem visiteret hurtigst muligt til den for den enkelte rette udredning og behandling.
Det skylder vi børn og familier, der ikke er i trivsel.
Det Konservative Folkeparti kommer ikke til at støtte forslaget.
Tak for ordet.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Tak for ordet.
I Enhedslisten bakker vi op om forslaget, fordi vi tænker, at når der er så mange unge og børn, der slet, slet ikke trives, og kommunerne har så stram en økonomi, at det kan være svært derude at prioritere forebyggelse, så er det rigtig vigtigt at sætte ind med rettigheder, så der enten kan blive en opmærksomhed ude i kommunerne om, at man er nødt til at sætte børnene først på budgettet, eller en opmærksomhed inde på Christiansborg om, at kommunernes økonomi er så stram, at man simpelt hen ikke kan leve op til lovgivningen, hvis der er nogle rettigheder på børne- og undervisningsområdet.
Jeg bliver i hvert fald lidt ærgerlig over, hvor mange partier der har det så svært med, at børn og unge og deres familier skulle have nogle rettigheder.
Det er jo det, der gør, at man kan råbe op og sige: Jeg får ikke det, jeg har ret til.
Vi er helt med på at sætte kommunerne fri, og at beslutninger så vidt muligt skal tages så tæt som muligt på dem, de har konsekvenser for, men man er også nødt til inde fra Christiansborg at sætte nogle rammer og en retning.
Jeg tænker i hvert fald, at der er rigtig mange børn og unge, der ikke trives og ikke får den rigtige støtte, og som kunne have brug for, at der var en rettighed.
Der er nogle forældre, der kæmper alt, alt for hårdt og alt for længe for at få den hjælp til deres børn, som der er brug for, og de kunne virkelig godt have brugt kræfterne på noget andet.
Det kunne være en hjælp, hvis man vidste, at der var noget hjælp, man havde ret til, og at det skulle være hurtigt, før ens barn er røget helt ud af fællesskabet og kommet i så meget mistrivsel, at socialforvaltningen skal ind over, eller at de har brug for at få en diagnose for at kunne få hjælp i psykiatrien eller hos en psykiater.
Jeg tænker bare, at der bliver nødt til at ske noget for at skubbe fokus over på forebyggelse og tidlig indsats, og der tænker jeg, at den her rettighed godt kunne være et godt sted at starte.
Så jeg vil sige tusind tak til SF for at fremsætte forslaget og sætte fokus på det.
Vi bakker det op.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Ingen børn skal leve med angst, og ingen børn skal mistrives.
Det skal tages alvorligt.
Børn skal have en god og tryg opvækst, men mentale helbredsproblemer og psykiske sygdomme har været stigende de seneste år blandt børn og unge.
Vi kan også se det på de tal, vi har for brugen af antidepressiver, adhd-medicin og psykofarmaka, men også af smertestillende medicin.
Det samme gælder ensomheden blandt børn og unge.
Mest opsigtsvækkende er det for adhd og autisme, hvor der er 10-15 gange flere nye tilfælde i 2016 sammenlignet med i 1996.
Det er tal, som vi som samfund er nødsaget til at forholde os til.
Som Moderaternes psykiatriordfører vil jeg nævne, at regeringen for ikke længe siden som led i 10-årsplanen for psykiatrien har fremsat og førstebehandlet et lovforslag om et lettilgængeligt kommunalt tilbud til børn og unge i psykisk mistrivsel.
Fremover skal børn og unge med psykisk mistrivsel og med symptomer på psykisk lidelse kunne få hurtig hjælp.
Inden for 14 dage skal man kunne komme til den første samtale i de nye lettilgængelige behandlingstilbud, som skal være fuldt ud etableret i kommunerne senest i 2025.
En screeningssamtale skal foretages 30 dage efter første henvendelse.
Der er tale om en aftale, der fra i år og årene frem skal styrke psykiatrien og behandlingstilbuddene til mennesker med mistrivsel eller psykiske lidelser, og hos os i Moderaterne mener vi derfor ikke, at beslutningsforslaget er nødvendigt for at hjælpe vores børn, der mistrives.
I hvert fald vil beslutningsforslaget ikke få en selvstændig betydning, da det nye lettilgængelige tilbud, som vi altså har vedtaget, skal udfylde behovet for, at børn og unge under 18 år, der er i psykisk mistrivsel, kommer til at kunne få let adgang til et behandlingstilbud.
Moderaterne kan i det lys derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-15:
Som uddannet pædagog kan jeg da kun være glad for, at ordføreren er glad for pædagogikken.
Pædagogikken kan både skabe nogle af de bedste rammer, når vi er i hverdagssituationer, men pædagogikken kan også bruges til at se, når det er noget med rammerne, som barnet ikke kan være i, og i virkeligheden også se, hvornår det er, barnet har brug for akut hjælp.
Så pædagogik er mange ting og har mange forskellige retninger, mange forskellige niveauer, og meget specialiserede dele er der jo faktisk også indlagt i pædagogikken.
Det, forslaget går ud på her, er at hjælpe de børn, der lige nu står akut et sted, hvor det gør megaondt, hvor de har det så dårligt og ikke kommer i skole, hvor de har så meget angst og tænker på ikke at leve mere, og hvor de på rigtig mange måder mister mange af de funktioner og evner, de havde i forvejen, og det er det, vi gerne vil forebygge.
Vi vil gerne forebygge, at man skal gå og vente i så lang tid; at man skal vente på, at politikerne får skabt det rigtige system.
Kunne ordføreren ikke se sig selv i, at vi skabte en rettighed ved siden af børnene til at få den hurtige hjælp, når der er behov for det – ikke at alle skal have det, men når der er behov for det?
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Jeg vil bare gerne have, at de muskler er på skolen.
Det er derfor, vi i Radikale Venstre er så optagede af, at der skal være en ekstra lærer eller pædagog.
Jeg vil gerne have det sådan, at der på årgangen altid er en ekstra voksen, sådan at der, i det øjeblik et barn har været i konflikt i frikvarteret, er en voksen, der kan tage sig af det med det samme.
Man skal jo ikke derud, hvor man ikke får hjælpen, hvor man føler sig forkert, hvor man er uden for fællesskabet, og hvor man bliver skubbet længere og længere ud, som mange af de her børn jo gør, og udvikler belastningsreaktioner på at være i skolen, fordi de ikke fik den første hjælp.
Derfor er jeg meget optaget af, at de muskler skal være til stede ude på skolen i den almene pædagogik.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-15:
Det er vi sådan set heller ikke uenige i.
Jeg tror heller ikke, ordføreren er spor i tvivl om, at SF er totalt på linje i forhold til at skabe de bedste rammer i hverdagen, som mange flere kan holde ud at være i, og som mange flere kan trives i med flere voksne uddannede personaler osv.
Men det løser ikke de problemer, der er med store stigninger i skolevægringer, store stigninger i angstdiagnoser, store stigninger i antallet af børn, der bare er i mistrivsel.
Hvorfor vil Radikale ikke være med til at skaffe dem hjælp?
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Det vil jeg jo også, og jeg tror på, at det vigtigste, vi kan gøre, er at investere i den almene undervisning, for det er pædagogikken, der skal løse det.
Ellers kommer vi kun til at få flere børn, som ikke kan være i den almindelige undervisning, og som kommer til at blive udredt.
SF kan jo ikke lukke øjnene for, at hvis man flytter endnu flere penge over i udredninger og over i psykiatrisporet, bliver de penge jo taget fra den almene undervisning.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Bliver det ikke svært for vælgerne lokalt at holde byrådspolitikerne ansvarlige for, om der er for store udsving på tværs af de forskellige institutioner, hvis man ikke kender tallene?
Er det virkelig forældrebevægelsen, der allerede har knoklet, der skal ud at tælle igen og søge aktindsigt, og hvad ved jeg, for at få de tal, så de kan holde deres lokalpolitikere ansvarlige?
Kunne man ikke også forestille sig, at vi skulle sætte en retning fra Folketinget i forhold til det her med pædagogandelen eller bede kommunerne om at have en plan for, hvordan man løbende får opkvalificeret og videreuddannet flere, sådan at pædagogandelen kan komme op?
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Jo, men når jeg og især mit radikale bagland, de kommunalt valgte, er imod bare at indføre det på institutionsniveau, er det jo, fordi vi, hvis vi gør det i den situation, der er nu, faktisk kan risikere, at nogle af de udsatte institutioner vil få en dårligere normering, fordi man vil tage pengene væk derfra for at give dem til andre steder.
Derfor er jeg bare mere tilhænger af at sige, at det her jo handler om, at vi gerne vil have flere pædagoger.
Altså, jeg vil have, at normeringen bliver bedre, og i stedet for at tage kampen på institutionsniveau, vil jeg hellere have – hvad kan man sige – en mere straight diskussion om det.
Vi skal prioritere nogle flere penge til det, så vi kan ansætte nogle flere pædagoger, sådan at vi kan få nogle bedre normeringer.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Så gætter jeg på, at det mere var det med, om minimumsnormeringen overhovedet skulle være på institutionsniveau, som ordføreren mente.
Men der vil jeg også bare høre, om ordføreren ikke kan se, at der er nogle ting, der kan gemme sig i et kommunalt gennemsnit, hvilket jo også er det problem, vi står lidt med nu: Det bliver ikke en minimumsnormering, men en normering i snit, og så er der ligesom nogle steder, hvor normeringen egentlig ikke bliver så høj, fordi den ser kunstigt højere ud, fordi man vælger, at de nogle steder har brug for ekstra normering.
Men den der ekstra normering i udsatte boligområder eller til at støtte børn med særlige behov skulle jo helst ikke tælle med i det, der skulle være bundniveauet.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Jo, hvis det, ordføreren mener, er, om ikke det er dumt af regeringen, at den fjerner de tal, som vi har bedt om.
Jo, og jeg synes, det er ufint af regeringen.
Jeg synes, det er mærkeligt, at det er blevet pakket ind i at være en afbureaukratisering, som man har aftalt med KL, når de folk, som jeg sagde før, der ved noget om det, går ud og siger, at det overhovedet ikke tager noget tid.
Så det er ikke en afbureaukratisering, det er jo et politisk valg, regeringen har truffet om ikke at give os de tal.
Det synes jeg er ufint, for vi har aftalt med hinanden, at vi ville have de tal, og derfor er jeg helt enig i den kritik, som ordføreren rejser her.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Vi er jo meget enige om det her med, at pædagogandelen bestemt ikke må falde, og at den trænger til at komme kraftigt i vejret.
Men jeg tænker bare, at de to ting også hænger sammen.
Altså, over halvdelen af pædagogerne vil gerne op i tid, hvis der kommer bedre vilkår.
Og hvordan følger man med i, at der kommer bedre vilkår?
Det kan jo f.eks. være, ved at det bliver opgjort på institutionsniveau, hvordan normeringen ser ud.
Men de tal er jo også noget af det, der skal til for at kunne presse på for, at der bliver sat flere penge af – altså at gøre det tydeligt, at de penge, der blev sat af, ikke var nok, eller at kommunernes økonomi er for stram, til at man kan nå i mål.
Tænker ordføreren ikke, at de to ting kan spille sammen?
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Mit bedste bud er, at vi skriver det som et krav ind i minimumsnormeringerne, at der skal være en pædagogandel.
Vi har i Radikale Venstre lagt en plan for, at det skal være tre ud af fire, der skal være uddannede pædagoger, og at vi følger det op med at lave uddannelsesstillinger i institutionen.
Lige nu oplever vi jo den diskussion, der var før, hvor folk slår stillinger op for pædagoger, men ansætter medhjælpere, fordi de ikke er der, og sådan vil det jo blive ved med at være, hvis vi ikke påtager os ansvaret for at uddanne nogle flere, og det tror jeg både handler om at lave en ny pædagoguddannelse, men også om, at vi uddanner de medhjælpere, som allerede er i institutionen.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Jeg tænker egentlig, at det er et både-og.
For mig er det ikke vigtigst, at det bliver på institutionsniveau.
Jeg tænker, at det hele er vigtigt, og bl.a. det her med, at pædagogandelen er faldet, er vi i Alternativet også ekstremt kede af, og det står jo som sagt i aftalen – og tak til fru Lotte Rod for at have været den, der nok har fået det ind i aftalen.
Ordføreren kom lidt ind på det i talen.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Jeg har selv været meget aktiv sammen med nogle af de forældre, som jo har kæmpet for, at man faktisk får nogle normeringer, som man kan se også er det, der er, når man er nede i børnehaven, og at det ikke bare bliver sådan nogle papirsnormeringer.
Min pointe var bare, at jeg nogle gange synes, at venstrefløjen har gjort kampen om institutionsniveau til den store kamp, men det, der er den egentlige kamp, er jo at sætte pengene af til, at der kommer flere pædagoger.
Det, der jo er interessant, er at få prioriteret de penge, der skal til, for at der kommer flere pædagoger, for når opgørelsen dybest set er så latterlig, som den er, og tæller ledere og alt muligt andet med, var det jo et spørgsmål om, at det var de penge, som den daværende regering ville sætte af, og derfor er det også penge, der skal til, for at vi får flere pædagoger og det dermed bliver mere retvisende.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Mange tak til ordføreren for den rigtig gode tale, hvor jeg hørte, at ordføreren er for mange dele af forslaget, men at der også er nogle ting, som ordføreren sætter spørgsmålstegn ved, bl.a. ved det her med institutionsniveau, som ordføreren siger at ordføreren måske ikke helt har fidus til.
Men vil ordføreren ikke anerkende værdien af gennemsigtighed, som jo er den gennemsigtighed, vi får ved at gøre det på institutionsniveau, også i forhold til hvad det er for en pædagogandel, vi har i de forskellige institutioner?
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Selvfølgelig.
Jeg kender selv flere dygtige pædagogiske assistenter.
Jeg synes, det er fedt, at der er flere veje at uddanne sig via.
I øvrigt tror jeg jo også, at det i forhold til mange af uddannelsesstillingerne typisk vil være sådan, at man først uddanner sig til assistent, og efterfølgende er der så måske nogle, der har lyst til at uddanne sig til pædagog.
Men det undrer mig i alt det her, at Venstre ikke har samme ønske om høj faglighed.
Hvorfor vil Venstre ikke være med til, at vi gør det til et krav, at der skal være uddannet personale til vores børn?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Vi mener, det er fornuftigt at opgøre normeringerne på kommuneniveau.
Vi mener, at det kræver en alt for høj grad af anvendelse af ressourcer på at skabe det her indblik, som Enhedslisten efterspørger.
Når vi kigger på de tal, der foreligger, kan vi også se, hvor mange procentdele der ligger lidt uden for det spænd på omkring henholdsvis seks børnehavebørn og tre vuggestuebørn pr. pædagog, og det er et meget lille antal.
Vi betragter også problemet som værende ikke særlig stort.
Vi er enige i, at man bør øge antallet af pædagoger sådan bredt set, og at man bør gøre noget omkring uddannelse, men det er ligesom en anden diskussion end det her om normeringerne.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-15:
Tak for ordet.
Da vores børneordfører ikke har mulighed for at være til stede, har jeg lovet at læse talen op.
Med beslutningsforslaget her ønsker Alternativet, at de lovbundne minimumsnormeringer for pædagogisk personale i daginstitutionerne kommer til at gælde på institutionsniveau.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi op om minimumsnormeringerne og mener, at det skal man løse ude lokalt – der, hvor man kender til de lokale forhold, de enkelte institutioner, stuerne samt børnenes behov i dagligdagen.
Bag forslaget her ligger der en utilfredshed med, at Socialdemokratiet ikke har levet op til deres ansvar i forhold til den politiske aftale, som de tidligere har indgået med flere partier her i salen.
Den utilfredshed kan vi sagtens forstå, men vi mener, at den uoverensstemmelse må være et mellemværende mellem Socialdemokratiet og aftalepartierne.
Men vi vil ikke undlade at nævne, at beslutningsforslaget peger på de udfordringer, som vi er mange andre der har påpeget ved regeringens lovforslag om minimumsnormeringer.
I regeringens lovforslag er der nemlig tale om et kommunalt gennemsnit, så forældrene aldrig kan vide sig sikre på normeringerne i deres daginstitution.
Bl.a. derfor er regeringens politik på det her område en omgang varm luft.
I Det Konservative Folkeparti har vi grundlæggende tillid til det kommunale selvstyre, og at det her kan kommunerne bedst selv træffe beslutning om efter de lokale forhold.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Tak for det.
Nogle gange, når jeg hører fru Lotte Rod på talerstolen og også i andre sammenhænge, bliver der udelukkende talt om, at pædagoger er det eneste saliggørende.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge her i dag: Hvordan ser Radikale Venstre på de pædagogiske assistenter?
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Assistenterne kan også noget.
Man skal bare ikke lave et krav, som så gør, at vi ikke får flere pædagoger.
Det er derfor, vi i Radikale Venstre har lagt en plan for det, altså i forhold til at vi ønsker, at der skal være 75 pct. uddannede pædagoger i vores daginstitutioner.
Hvis vi skal have et samlet tal, som jo lidt var det, vi lagde arm om med især Enhedslisten dengang under forhandlingerne om minimumsnormeringerne, så kunne vi jo sætte tallet til 85 pct., sådan at det både gjaldt pædagoger og assistenter.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Som jeg hører det, har vi jo i dag pædagogiske assistenter, som simpelt hen ikke kan få job.
I den situation, vi er i, hvor vi mangler personale, tænker jeg bare, at vi vel, forstå mig ret, ikke har råd til at sige nej til så mange pædagogiske assistenter, som jo også kan gøre en kæmpe forskel i en daginstitution.
Det håber jeg også Radikale Venstre vil give mig ret i.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Det er jo sådan allerede i dag, at kommunerne har ansvaret for at sikre det her.
Jeg og Socialdemokratiet er fuldstændig med på, at der er et stigende antal af vores børn og unge, der er i mistrivsel.
Det var også noget af det første, jeg adresserede i min tale, og det håber jeg også at ordføreren hørte, og ellers er det fint at få det gentaget.
Derudover er der lavet en 10-årsplan for psykiatrien, som er grundigt gennemarbejdet, og der har siddet nogle folk og kigget på, hvordan vi kan lave en god model.
Man har også haft de forskellige aktører med ind over.
Det er på vej; det starter om halvanden måned.
Jeg tror på, at det vil få os et skridt ad vejen, men selvfølgelig er det et område, vi skal følge.
Vi tager det meget alvorligt, og det er også min klare opfattelse, at det gør ordføreren også.
Så lad os se, om vi ikke kan løse udfordringerne sammen.
Vi synes begge to, det er alvorligt.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Tak for ordet.
Jeg synes, det lyder lidt underligt, at man fra Socialdemokratiets side på snakker om, at der ikke var så mange børn og unge, der skulle have en diagnose og i behandling, og så samtidig siger, at det her med akut og hurtig hjælp til unge skal vi ikke prioritere, for nu er der et behandlingstilbud på vej.
Altså, det er jo sådan, at de lange ventelister i PPR er rykket helt ned i vuggestuen, og jeg tænker ikke, at det, man skal sætte ind med der, er behandlingstilbud.
Der er altså et eller andet med, at når kommunerne har så stram en økonomi, som de har, så kommer man til at prioritere der, hvor det brænder allermest, altså de børn og unge, der har det allerdårligst, måske nogle af dem, der har brug for at blive udredt og komme i behandlingstilbud.
Og det er som om, at jo færre penge der er, jo mindre prioriterer man forebyggelse.
Kunne man ikke forestille sig, at det, at man sikrede en rettighed, ville gøre, at kommunerne var nødt til at sætte børnene og forebyggelse først på budgettet, hvis de overhovedet havde mulighed for det, eller at Folketinget var nødt til at lave bedre økonomiaftaler med kommunerne?