Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Tak for det, formand.
Det er fuldstændig korrekt, at vi stiller ændringsforslag til lovforslaget.
Det her lovforslag er jo det lovforslag, som handler om at afskaffe Danmarks EU-forsvarsforbehold.
Når vi stiller et ændringsforslag, er det jo, fordi det her er befolkningens forbehold, det er befolkningens garanti for, at Danmark ikke begynder at deltage i den militære dimension i EU, som jo omhandler muligheden for at bidrage til militære aktioner uden for EU's grænser, primært i Afrika, for at beskytte EU's handelsinteresser.
Det er helt centralt, at befolkningen kan opretholde det forbehold, og det er jo netop for at give en garanti for, at Folketinget ikke begynder at tilslutte sig, uden at befolkningen har haft mulighed for at tage stilling ved en folkeafstemning.
Derfor var jeg sådan set også glad, dengang jeg hørte udenrigsministeren sige, at den garanti ville man godt give og ville man godt skrive ind i loven.
Men jeg kunne så konstatere, da lovforslaget lå der, at garantien ikke var skrevet ind i loven, men alene stod i lovbemærkningerne.
Og det er jo klart, at det selvfølgelig er en fejltagelse, og derfor er det jo dejligt for regeringen, at den er udstyret med et venligsindet parlamentarisk grundlag, som er villig til at rette op på de fejl, som regeringen er i gang med at begå.
Derfor har vi stillet det her ændringsforslag, som netop sikrer, at den garanti bliver skrevet direkte ind i lovteksten, for så er den juridisk bindende.
Det er jo ikke, fordi det er nye meldinger, men det blev igen understreget både af Kommissionens formand, af Parlamentets formand, af den franske præsident og af den italienske premierminister, og det er meldinger, der ligger fuldstændig i tråd med, hvad den tyske kansler tidligere har sagt, nemlig at man ønsker at udvikle samarbejdet, så det baserer sig på flertalsafgørelse i stedet for enstemmighed – altså man afskaffer den vetoret, den sikkerhed, som befolkningen har i dag, og i stedet for kommer det til at overgå til et overstatsligt samarbejde i EU-regi.
Så er det rigtigt, at regeringen har været ude at sige, at det er man ikke interesseret i, og det er jo også rigtig klogt og rigtig fornuftigt.
Jeg står heller ikke og siger, at der kommer en EU-hær eller et overstatsligt samarbejde i morgen eller om et halvt år eller om et år for den sags skyld, men jeg mener, at man skal være usædvanlig politisk naiv, hvis ikke man lytter til de signaler, der bliver sendt fra kommissionsformanden, fra parlamentsformanden, fra den franske præsident, fra den tyske kansler og fra den italienske premierminister.
Det er jo trods alt ikke uvæsentlige personer i EU-samarbejdet, og det er jo præcis de personer, som har været drivkraft i forhold til EU-integrationen.
Så hvis ikke man anerkender, at det ønske og den ambition ligger der, så mener jeg, at man er politisk umådelig naiv.
Og det er derfor, det er fuldstændig afgørende, at vi får sikret, at befolkningen får muligheden for netop at kunne få en garanti for, at man bliver spurgt ved en folkeafstemning – ikke ved fem sjettedeles flertal, ikke gennem andre muligheder, men alene gennem en folkeafstemning.
Og hvis det alligevel er den politiske ambition – som jeg kan forstå er det, udenrigsministeren giver udtryk for, og som et flertal i Folketinget vil skrive ind i bemærkningerne til lovforslaget – ja, så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ikke giver den juridisk bindende garanti ved at skrive det direkte ind i lovforslaget.
Det er derfor, vi har stillet de to ændringsforslag, ændringsforslag nr. 1 og ændringsforslag nr. 2, og dem vil jeg da varmt anbefale at Folketinget bakker op om, også netop for at kunne fastholde og signalere klart til befolkningen, at den garanti giver flertallet i Folketinget naturligvis til befolkningen.