runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
At Dansk Folkeparti vælger at genfremsætte forslaget endnu en gang er svært for mig at forstå, men måske ikke lige så svært som at forstå den nuværende justitsminister, der laver en fuldkommen kovending fra Justitsministeriets vurdering i 2018 og vælger at udtale, at forslaget ikke er i strid med grundlovens § 70.
Det er helt absurd, at man fra et år til det andet kan ændre en vurdering på den måde.
Regeringen gradbøjer grundloven, og vi vil ikke stå for det.
En af de fagfolk er Jens Rytter, som er en af de juraprofessorer, justitsministeren har henvist til i sin begrundelse.
Vi lader det lige stå helt klart: En af de juraprofessorer, som justitsministeren direkte citerer for at understøtte sin forklaring på, at dette forslag ikke er grundlovsstridigt, mener selv, at det er grundlovsstridigt.
At justitsministeren er på tynd is med sine forklaringer om dette forslag ville ikke være en underdrivelse.
Men selv hvis vi køber præmissen om, at dette forslag ikke er grundlovsstridigt, kan vi stadig høre den nuværende justitsminister udtale, at forslaget vil rejse alvorlige spørgsmål i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 14.
Og det i sig selv burde være nok til at stemme forslaget ned.
Lad os nu bare sige det, som det er: Det er en heksejagt på minoritetsborgere og flersprogede skoler, og det er kun med til at stigmatisere denne gruppe borgere endnu mere.
Dette forslag handler kun om, at man gerne vil have muslimske friskoler lukket, fordi Dansk Folkeparti og også Socialdemokratiet nu tror, at de har patent på, hvad der er dansk.
Men muslimske friskoler er danske.
De elever, der går på de skoler, er danske.
De værdier, de bliver undervist i, er danske, for Danmark er et mangfoldigt samfund, der rummer mange forskellige mennesker med forskellige trosretninger og kulturelle baggrunde.
Jeg glæder mig til den dag, hvor mangfoldighed bliver set som en gavn for samfundet og ikke en byrde, hvor der bliver givet plads til vores forskellighed, hvor vi kan lære af hinanden, og hvor vi er fuldkommen ligestillede som mennesker, fordi vi anerkender, at alle er danske, og ikke godtager den snævre definition af danskhed, som forslagsstillerne fremsætter.
Dette forslag sætter os på en farlig glidebane til yderligere at legalisere diskrimination, og jeg håber, at de andre partier vil værne om en af de vigtigste og mest grundlæggende rettigheder i vores forfatning, vores grundlov, og stemme dette forslag ned.
Frie Grønne støtter ikke forslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Hvis ordføreren vil tillade det, vil jeg lige tage ordføreren med på en lille rejse med Mehmet på 3 år, en tyrkisk dreng, der bliver sendt til en tyrkisk dagplejer.
Da han er 6 år, går han i tyrkisk børnehave, daginstitution.
Som 7-årig kommer han i en tyrkisk friskole.
Da han så bliver 15 år, ryger han på en tyrkisk efterskole – for derefter at ryge på et tyrkisk gymnasium, et privat gymnasium.
Og derefter bliver han så sluppet løs i det danske samfund.
Og i alle disse år har han gået derhjemme hos mor og far, der taler tyrkisk, og han har mødtes med alle sine tyrkiske venner.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Det er ikke en debat om danskhed.
Altså, det kan godt være, ordføreren gerne vil have, at det skal være en debat om danskhed, men det er det i virkeligheden ikke.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt vi betaler skattekroner til et skolevæsen, hvor børn kan isolere sig i små klumper, alt efter hvad forældrene tjener eller hvor forældrene kommer fra: Vil vi betale skattekroner til, at man kan isolere sig?
Og der siger jeg bare, at det vil jeg ikke betale skattekroner til, for børn skal mødes på tværs.
Det er godt for integrationen, det er godt for deres netværk, og det er godt for deres måde at se verden på.
Det handler om, hvad vi betaler skattekroner til.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Det er helt tydeligt, når man følger debatten nu, og også når man følger tidligere afstemninger, at SF ligger meget, meget tæt på Dansk Folkeparti i forhold til værdipolitikken og udlændingeområdet, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at SF har rykket sig rigtig, rigtig meget.
Det er ingen hemmelighed.
Det kan godt være, at ordføreren ikke bliver provokeret af den retorik, som bliver fremført, men det kan jeg love dig for at der er rigtig, rigtig mange muslimske medborgere der gør, og derfor er det også på sin plads at svare igen i forhold til den retorik.
Så lad mig svare fuldstændig klart og tydeligt på spørgsmålet, for det har jeg ikke noget problem med overhovedet.
Vi snakkede også bare om danskhed i den her debat, og derfor svarede jeg på det.
Og så vil jeg sige, at jeg i øvrigt ikke kaldte ordføreren for racist.
Jeg sagde Mogens Glistrups racistiske retorik med at kalde muslimer, som ikke vil kaldes for muhamedanere, for muhamedanere, og det er helt på sin plads.
Og så for at svare på spørgsmålet: Vi er et mangfoldigt samfund.
Jeg har lige fået en søn for 8 måneder siden.
Jeg vil sende ham i en dansk folkeskole, min kone vil sende ham i privatskole, og det er en snak, vi har.
Jeg har ikke tænkt mig at sende mit barn i en pakistansk friskole, men i et samfund som det danske skal vi have lov til at have valget; vi skal have retten til selv at vælge.
Det vil jeg som politiker ikke blande mig i.
Men så bliver jeg bare nødt til at spørge forslagsstilleren, hvilken skole forslagsstilleren har gået på.
Nu har jeg lyttet til forslagsstilleren under hele debatten og hørt ham bruge Mogens Glistrups racistiske retorik og fremføre den racistiske retorik her i Folketingssalen.
I mine øjne, i min optik, er det udansk.
Vi bliver simpelt hen nødt til at acceptere, at vi er et demokrati; at vi har en grundlov, hvor vi har frihed til selv at vælge.
Og hvis man så ikke ønsker, at ens børn skal gå på en friskole, der har en særlig kultur eller har fokus på en særlig kultur, så må man lade være med at sende sine børn derhen.
Men vi kan ikke gå på kompromis med grundlovens rettigheder.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Så lad mig spørge på følgende måde: Synes ordføreren, at det er god integration, når danskere med tyrkisk baggrund går på skoler med elever med tyrkisk baggrund – og udelukkende med disse elever – eller når danskere med arabisk baggrund går på friskoler for elever med arabisk baggrund og kun møder disse elever?
Synes ordføreren, at det er god integration og skaber vejen mod et fælles Danmark?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Jeg har selv gået i dansk vuggestue, dansk børnehave, dansk folkeskole, dansk gymnasie.
Så tog jeg min bachelor på CBS og min kandidat på RUC.
Men det er her, at Danmark er et demokratisk samfund.
Det, som forslagsstilleren lægger op til, er i min optik totalitært.
Når man går ind og siger, at nu skal vi bestemme, hvordan nogle mennesker skal leve deres liv, så er det totalitært; det er ikke demokratisk.
Så uanset hvad jeg måtte mene om det, har vi et demokrati, vi har en grundlov, og den skal man have lov til at leve under, fuldstændig som man vil, så længe man overholder grundloven og de demokratiske værdier.
Og så vil jeg gerne anfægte og anholde præmissen om – var det Mehmet på 3 år? – tyrkiske Mehmet.
Nej, Mehmet er dansker.
Hvis han har boet i Danmark i 3 år eller er født her, så er han dansker.
Vi kan sige, at han er tyrkisk dansker; vi kan sige, at han er dansker med tyrkisk baggrund.
Men jeg anerkender ikke præmissen om, at Mehmet skulle være mindre dansk end forslagsstilleren.
Og det er netop det, der er problemet med debatten her, nemlig at man sådan har førsterangs- og andenrangsborgere.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Altså, jeg synes, det er lidt ufint og også en kende unuanceret at sammenligne et andet folketingsmedlem med Mogens Glistrup, fordi ordføreren bliver spurgt om, om det er godt, hvis man har en skole, hvor der udelukkende går børn med tyrkisk baggrund.
Det er jo et rimelig simpelt spørgsmål, og idet ordføreren svarer udenom, får jeg bare lyst til at spørge igen.
For ordføreren talte for mangfoldighed, og for mig er mangfoldighed ikke, at en skole har 100 pct. elever, der er danske, men med tyrkisk baggrund: Er det mangfoldigt, og er det godt?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Ja, det er jeg bevidst om, og jeg tror ikke, at ordføreren hørte, hvad jeg sagde før, for jeg sagde faktisk, at vi støtter forslaget, men vi stiller bare også et ændringsforslag
Marie Krarup (DF), 2020-12-03:
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti med sin pragmatiske indstilling til at få ting igennem, faktisk har fået igennem, at friskoler, der ikke uddanner folk til demokrati, frihed og ligestilling, skal lukkes.
Så det eksisterer jo heldigvis allerede, altså at man kan lukke de skoler, der ikke underviser på den måde, som man ønsker det.
Det, som vi ønsker med det her forslag, er jo at gå videre end det.
Er ordføreren bekendt med, at der med friskoleloven er vedtaget lovgivning, som siger, at skoler, der ikke uddanner til det, skal lukkes, og at der allerede er blevet lukket friskoler på grund af det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-03:
Med det her forslag gør Dansk Folkeparti endnu et forsøg på at få indført særlige regler for friskoler, hvor mere end halvdelen af eleverne har en udenlandsk baggrund.
Det handler om at indføre særregler, som, må man forstå på forslaget, baserer sig på etnicitet; alene den omstændighed, at flertallet af eleverne er efterkommere af indvandrere eller flygtninge, skulle legitimere, at der skulle foregå en særbehandling, en forskelsbehandling ved tildeling af statstilskud til friskoler.
Enslydende forslag har jo været behandlet her i salen tilbage i april 2018, og tidligere i år kunne forslagene heldigvis ikke samle opbakning, og det håber jeg heller ikke det vil gøre i dag.
Det er Enhedslistens opfattelse, at det er helt uacceptabelt at forskelsbehandle borgere på baggrund af deres nationale oprindelse.
Ved den tidligere regerings afvisning af forslaget tilbage i 2018 blev der jo lagt stor vægt på Justitsministeriets vurdering, i forhold til hvorvidt forslaget var grundlovmedholdeligt.
Jeg er opmærksom på, og det tænker jeg at alle i salen er, at der er kommet en ny fortolkning af det.
Jeg har bemærket, at den nye fortolkning har afstedkommet meget stor bekymring i hele den frie skoleverden.
Jeg deltog i en debat for et par dage siden med repræsentanter fra alle syv paraplyorganisationer fra de frie skoler.
Jeg forstår bekymringen.
Jeg har også bemærket, at juridiske eksperter undrer sig over, at der er kommet en ny vurdering.
Jeg skal ikke stå her og gå i clinch med grundlovseksperterne, men jeg vil bare sige, at jeg glæder mig over, at der i det notat, der foreligger fra Justitsministeriet, jo klart tilkendegives, at der er problemer i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og derfor er jeg i tryg forvisning om, at selv om jeg undrer mig over vurderingen i forhold til grundloven, vil denne regering naturligvis ikke tilslutte sig forslag, der strider mod menneskerettighedskonventionen.
Så med det bare sagt, at Enhedslisten ikke synes om de forslag, som Dansk Folkeparti fremsatte i 2018 og 2020, og vi kan heller ikke støtte det forslag, der ligger her i dag.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Nu er jeg jo stadig rimelig ung, synes jeg selv, men jeg har alligevel draget den lektie herinde, at man nogle gange får meget godt ud af at vente.
Det hænger jo lidt sammen med, at alt godt kommer til den, der venter, og jeg har her, når jeg hører regeringens tale, en fornemmelse af, at vi kan opnå noget bedre ved bare lige at vente en postgang til.
Ellers så er jeg, ligesom jeg var før folketingsvalget, indstillet på at arbejde videre sammen med Dansk Folkeparti på det konkrete forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Vi ved jo ikke, om det strider mod konventionen; vi ved, at det rejser væsentlige spørgsmål, hvilket er noget helt andet.
Mit spørgsmål går på de her arabiske friskoler, tyrkiske friskoler.
Synes Enhedslisten, at det er fedt, at vi har dem, når de så samtidig også er religiøst baseret, baseret på en religion, som i mange henseender er fanatisk, som forsøger at adskille, og som gør, at man klumper sig sammen i stedet for at blive en del af fællesskabet?
Jeg ved, at fællesskabet betyder meget i Enhedslisten.
Synes man virkelig, det er så fedt, at man har disse arabiske friskoler, hvor de kun møder sig selv og deres egne og deres egne forestillinger og ikke møder sådan nogle venlige mennesker som hr. Jakob Sølvhøj og andre gode danskere?
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
SF har svaret meget ærligt og kontant.
Det ville være rart, hvis Enhedslisten støttede SF i det her.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-03:
Altså, hvis jeg kun skulle stemme for det, jeg syntes var fedt i Folketinget, så var der nok en del, som ikke ville slippe igennem de kritiske kriterier, jeg opstiller.
Spørgsmålet er jo her, om det er i overensstemmelse med det livssyn, vi har, med det frisyn og den åndsfrihed, vi har her i landet, hvor vi accepterer, at der skal være plads til forskelligartethed.
Jeg tror, det er rigtig godt, at man mødes på tværs af etnicitet, på tværs af sociale skel og på tværs af forskellige boligområder osv.
Men jeg accepterer fuldt ud, at den friskolelovgivning, vi har, har givet rum for, at man har ret til at drive skole på en anden måde, og det bakker vi i Enhedslisten op om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Men synes hr. Jakob Sølvhøj, at der er mangfoldighed, og at man mødes på tværs, når der kun er elever med arabisk baggrund på en arabisk friskole eller kun tyrkiske elever på en tyrkisk friskole?
Er det mangfoldighed?
Er Enhedslisten virkelig ikke bekymret?
Og synes Enhedslisten, at skatteydernes penge skal gå til sådanne skoler?
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-03:
Igen: Spørgsmålet er jo her, om vi skal give ret til noget, vi ikke kan lide.
Det synes jeg faktisk vi skal.
Altså, jeg holder meget af den mangfoldige skole.
Jeg har haft mine unger i folkeskolen, og jeg har glædet mig over, at der i de skoler, de har gået i, har været en fantastisk mangfoldighed af elever på tværs af sociale skel og etnicitet.
Det kan jeg godt lide, men jeg anerkender fuldt ud, at der er andre, der synes, at der er behov for at drive skole på en anden måde.
Så vi skal ikke her tage stilling til, hvad vi kan lide.
Vi skal tage stilling til, om vi vil have åndsfrihed, sådan at mennesker kan organisere sig og drive skole, sådan som vi har en 150-årig tradition for her i landet.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Danmark er et dejligt land.
Det er et land, som generationer før os har bygget på gode, solide værdier.
Det er et land og et samfund, hvor vi kerer os om hinanden, og hvor vi hjælpes ad med at sikre alle børn en god grunduddannelse.
Danskerne betaler gennem skatten til, at deres børn kan uddannes og dannes på enten danske folkeskoler, friskoler eller privatskoler.
De uddannes og dannes til et samfund baseret på gode, solide værdier som frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene.
Det er en del af den danske folkesjæl og grundlaget for det danske samfund.
Islam er i opposition til alt det.
Islam er i opposition til frihed, islam er i opposition til demokrati, og islam er i opposition til ligestilling mellem kønnene.
I Nye Borgerlige siger vi det klart og tydeligt: Islam skal ingen indflydelse have i det danske samfund.
Danskernes skattekroner skal selvfølgelig heller ikke gå til at finansiere muslimske friskoler, der er baseret på værdier, der strider imod alt, hvad der er dansk.
De skal ingen støtte have – overhovedet.
Islam skal ingen indflydelse have i Danmark.
Integration er et personligt ansvar og ikke en statslig opgave.
Derfor ønsker vi også, at muslimske friskoler, friskoler, der baseres på islamiske værdier, afskæres totalt fra alt, hvad der hedder offentligt tilskud.
Og det skal danske skattekroner aldrig støtte.
Vi stiller et ændringsforslag til det her forslag, ligesom vi gjorde til det, da det blev behandlet sidste gang, og kan ellers også bakke op om forslaget.
Jamen vi skal vedtage en lov herinde, der siger, at hvis man har en skole, der bygges på islamiske værdier, så skal man ikke modtage statsligt tilskud – og bl.a. baseret på nogle af de ting, jeg sagde i min tale om, at det er gode danske værdier, at man går ind for ligestilling mellem kønnene, demokrati og frihed.
Det er også noget af det, vi skal uddanne til i skolerne, og derfor kan man selvfølgelig ikke give statsstøtte til skoler, der uddanner til det modsatte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Er fru Mette Thiesen klar over, at det vil være et klokkeklart brud med grundloven?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Det tror jeg sådan set ikke det vil.
Altså, det her handler jo om at sikre, at man netop ikke støtter, hvis skoler uddanner til antidemokrati, til ikke at have ligestilling mellem kønnene og til, at man ikke skal have frihed.
Det er jo sådan ret grundlæggende for skoler i Danmark generelt.
Og jeg har sådan set stor forståelse for, hvad det er, hr. Alex Ahrendtsen nævner her, og det er jo også derfor, at det her forslag er formuleret, som det er.
I Nye Borgerlige mener vi bare, at det skal skæres til, sådan at vi er knivskarpe på, præcis hvad det er for nogle skoler, som vi ikke ønsker.
Og det synes vi sådan set er ret og rimeligt.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Jeg synes jo, det er lidt spændende, at fru Mette Thiesen er lidt efter fru Marianne Jelved, fordi fru Mette Thiesen mener, at den nuværende regering begår grundlovsbrud.
Og det vidner jo om, at fru Mette Thiesen egentlig kerer sig om grundloven.
Men altså, det er jo et åbent grundlovsbrud, hvis man siger, at én trosretning må få statsstøtte, og at en anden ikke må få statsstøtte.
Det er ikke noget, hvor man lige kan sige: Det tror jeg ikke, eller det synes jeg ikke.
Det er jo åbenlyst.
Det handler jo om trosfriheden.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Der er forskel, for det her er ikke et grundlovsbrud.
Altså, regeringen har med overlæg begået et grundlovsbrud, og jeg ved også, at SF holder hånden under regeringen i forhold til grundlovsbruddet og ikke vil lade danskerne blive hørt i det her.
Det her handler jo om, at hvis man har en nogenlunde forståelse for, hvad islam er, så ved man, at der er den religiøse del, men der er også den politiske del, og uanset hvad der tidligere er sagt fra Venstres side, hænger de to dele uløseligt sammen.
Derfor vil man selvfølgelig godt kunne stille et forslag, i forhold til hvis du lærer nogle af de her ting, for det strider fuldstændig imod det, som vi normalt lærer i danske skoler.
Så man vil selvfølgelig også kunne stille de krav til skoler, og det vil være skoler, der baserer sig på islamiske værdier; det er imod ligestilling, det er imod demokrati, og det er imod frihed.
Så det mener jeg sådan set sagtens kunne lade sig gøre.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Modsat regeringen taler ordføreren jo ikke under ministeransvar, når ordføreren udtaler sig om, hvorvidt det er grundlovsbrud eller ej – og det tror jeg er heldigt for ordføreren.
Den debat har jeg sådan set aldrig taget med ordføreren før, men altså, vi må da være ærlige og sige: Hvis man giver statsstøtte til én tro, men ikke til en anden, og de lever op til det tilsyn, der er, som undersøger, om de lever op til demokratiet og alt, hvad de ellers skal, og man så giver fordel til den ene frem for den anden, så er det et brud på grundloven – det er vel åbenlyst.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Nej, det er ikke åbenlyst, for det her handler om islamiske værdier, og det er derfor, vi har formuleret det ændringsforslag så specifikt.
For som jeg sagde før, er der den religiøse del, og der er den politiske del, og de to hænger uløseligt sammen.
Så det er ganske enkelt, fordi man ikke forstår, hvad islam er – også den politiske del af islam.
For man må tænke og tro, hvad man vil derhjemme, men islam må ingen indflydelse få i det danske samfund.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Tak for talen.
I Dansk Folkeparti er vi jo fuldstændig på linje med Nye Borgerlige, når det drejer sig om muhamedanismen og alle dens tilskikkelser.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, hvordan Nye Borgerlige vil afskære statstilskud til alle muhamedanske friskoler.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Altså, jeg synes, ordføreren gør sig skyldig i ekstremt mange stråmandsargumentationer, også over for min kollega hr. Jacob Mark nu her.
Vi diskuterer ikke, om Danmark er et mangfoldigt samfund, og om der lever folk med forskellig baggrund her, og om de i øvrigt er danske.
Det, vi diskuterer, er jo i virkeligheden, om vi ønsker et samfund, der er mangfoldigt på den New Yorkske måde, hvor man har dem med kinesisk afstamning i China Town og dem med italiensk i Little Italy, og de møder aldrig hinanden på tværs, og de har ikke noget at gøre med hinanden.
De lader, hvis man er heldig, hinanden være i fred.
Det er ikke det samfund, jeg ønsker i Danmark, og derfor vil jeg egentlig gerne høre ordføreren – for vi anerkender jo, at alle de her mennesker lever og bor i vores land og er danskere – om det ikke er en kvalitet, at vi mødes på tværs, og at vi faktisk går i skole sammen, for det er jo trods alt det, vi understøtter med skattekroner i vores skolevæsen, og at vi så bruger det til at understøtte det fællesskab, vi alle sammen skal være en del af, i stedet for at leve i hver vores, om man så må sige, silo?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Helt klart, det behøver vi bare ikke at bruge endnu et år med endnu nogle arbejdsgrupper til.
Det er egentlig det, jeg siger.
Det mener jeg simpelt hen ikke vi behøver så lang tid til.
Når jeg er en lille smule utålmodig omkring det her, så er det, fordi der er nogle af de ting, som vi behandler i arbejdsgrupperne allerede nu, som jeg mægtig gerne vil have, fordi det haster.
Der er nogle unge, der er unge nu.
De sidder ude i børneværelserne nu, og vi beskytter dem ikke nu.
Derfor er der simpelt hen nogle ting, som jeg gerne vil i gang med.
Og jeg mener, at det er klart, at rækkevidden af sådan et forslag vil kræve, at det bliver arbejdet igennem af djøf'ere.
Men i mit eget ministerium bliver der jo arbejdet ting igennem af djøf'ere hver eneste dag, og at skulle lave en hel arbejdsgruppe for at tage stilling til de her ting mener jeg simpelt hen ikke der er behov for.
Så kan det jo vise sig undervejs, at der kommer nogle ting op, som er endnu mere komplekse end det, der ligger her, og så kan det da godt være, at vi skal nedsætte en arbejdsgruppe igen.
Men jeg synes, vi skal passe på, at det ikke bliver til syltekrukker.
Det tror jeg sådan set ikke der er nogen af os der er tjent med.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Altså, hele forslaget går på at lukke muslimske friskoler, hele debatten op til har gået på at lukke muslimske friskoler, så jeg synes ærlig talt, det er fuldstændig overraskende, at flere ordførere nu på en eller anden måde giver udtryk for, at det ikke er det, det handler om.
Selvfølgelig er det da det, det handler om.
Altså, lad os nu sige det, som det er.
Men for at svare på spørgsmålet vil jeg sige, at helt personligt ønsker jeg, at vi har alle mulige forskellige slags skoler i vores samfund.
Da jeg var gadeplansmedarbejder og talsperson for foreningen Gadefortællinger, skrev jeg en kronik om, hvordan vi kunne blande de her skoler uden at tvinge familierne, og hvor jeg snakkede om noget kombineret fælles undervisning osv.
Jeg ønsker et mangfoldigt samfund, og jeg ønsker, at vi blander os så meget som overhovedet muligt.
Jeg er overhovedet ikke uenig.
Men det, jeg bare siger, er, at vi jo ikke i et demokratisk samfund, hvor grundloven giver ret til det, kan sige, at det vil vi ikke lade nogen praktisere.
Det er det, jeg siger.
Jeg siger på ingen måder, at vi ikke skal leve mangfoldigt.
Jeg ønsker, at vi skal leve mangfoldigt.
Jeg har lige givet et eksempel med min egen søn og med min egen opvækst – selvfølgelig skal vi gå sammen i skolerne og møde hinanden på kryds og tværs, for så får vi da den bedste integration, absolut.
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Tak for det svar.
Jeg kan høre, at vi er helt enige, og i virkeligheden synes jeg lige, ministeren har givet det bedste argument for, hvorfor vi har brug for det her.
For det arbejde ligger jo ikke i de arbejdsgrupper, som regeringen allerede har nedsat, og ministeren siger jo selv, at vi har brug for at få udviklet modeller for det.
Så er det ikke korrekt, at vi er nødt til at have nogle folk, der kan hjælpe os med, hvordan vi gør det her konkret?