runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-10:
Jamen der er usikkerheder ved alle større anlægsprojekter, også de anlægsprojekter, som Enhedslisten går ind for – for slet ikke at tale om andre og endnu større visioner, som Enhedslisten har: den grønne omstilling og ambitionen om, at den private ejendomsret skal ophæves.
Der er da meget, meget større usikkerheder forbundet med det, end der er ved anlæg af Lynetteholm.
Men Enhedslisten er jo imod Lynetteholm, og derfor puster Enhedslisten usikkerhederne op i et omfang, som Enhedslisten ikke gør i projekter, som Enhedslisten er tilhænger af.
Men usikkerheder er givet ved projekter.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-10:
I 2021 var der faktisk rekordmange syrere, der valgte at repatriere – der har aldrig været så mange fra Syrien før – og det lykkedes os at få pengene frem til de repatrierede i langt de fleste tilfælde.
Det er det positive.
Men der er noget usikkerhed, fordi det er med lodder og trisser, og derfor har vi behov for de her lovændringer som – vil jeg gætte på – en midlertidig løsning, indtil vi får en mere permanent ordning på plads.
Det er klart, at hvis der er nogle syrere, der ikke får udbetalt deres penge, skal det rygte nok spredes, og så tror jeg, at vi vil se færre, der benytter sig af ordningen.
Men indtil videre kan vi se, at for hvert år, der går, er der i det hele taget flere og flere, der benytter ordningen, også fra Syrien.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-10:
Mange tak for det, og tak for en fin tale, ministerens første tale på området, og så ovenikøbet oven på corona.
Tak for det.
Ministeren nævner el som sådan nærmest lyksaliggørende, og det er jo også rigtigt inden for den almindelige persontransport, men hvordan ser ministeren på den tunge transport i forhold til alt det her med ladeparker og LNG osv.?
Trine Bramsen (S), 2022-02-10:
Det har vi for hele vores transportsektor, og derfor skal vi have alle gode løsninger i spil.
Her mener jeg også, at innovationen og vores erhvervsliv spiller en rigtig central rolle i forhold til at udvikle ny teknologi, til at udvikle nye vaner i forhold til, hvordan vi bruger transport, og hvordan vi i det hele taget har vores logistik til at hænge sammen.
Så nok er der den korte bane, hvor vi kigger på de løsninger, der allerede er her i dag, men der er også en lang bane, hvor der er nye teknologier, som er en del af løsningen på det her område.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-10:
Nu åbnede vi det første LNG-anlæg, Liquified Natural Gas-anlæg, i Padborg her for 14 dage siden, og hvor der jo var kø af lastbiler foran.
Jeg er godt klar over, at ministeren måske ikke helt er inde i området endnu, men ser ministeren sådan umiddelbart muligheder for yderligere at udrulle LNG på det danske vejnet?
Trine Bramsen (S), 2022-02-10:
Der er jo en fælles forståelse for, at det er det, vi kigger ind i, og at det også er nødvendigt, og det var også det, jeg prøvede at sige med, at der er den korte bane og der er den lange bane.
Den korte bane handler om de teknologier, der allerede findes, og som vi skal have sat i yderligere brug, og så er der den lange bane, hvor vi skal gå nogle meget, meget store skridt, men som også omfatter udviklingen af nye teknologier og løsninger.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-02-10:
Tak for ordet.
Og tak til regeringen for fremsættelsen af L 110, som jo har til formål at forbedre lovgivningen om Ledningsejerregistret.
Det overordnede formål med det her lovforslag er at udfærdige en ny hovedlov, så loven om Ledningsregistret kan blive opdateret og dermed blive mere sammenhængende og lettere at navigere i for dem, der har brug for adgang til den.
I Venstre ønsker vi at bidrage til, at vi får den her lovgivning opdateret og får en klar lovgivning på området, hvilket vi også kan læse af høringssvarene overordnet møder tilslutning i branchen.
Derfor støtter vi op om lovforslaget.
Det bemærkes i høringssvarene, at små, demokratisk drevne foreninger vil få svært ved at overholde lovens 2-timersoplysningsfrist om nye ledninger.
Vi vil gerne diskutere i udvalgsbehandlingen, om vi kan finde en løsning på det; altså om der er mulighed for at smidiggøre den her frist, så det ikke går ud over de her små, frivilligt drevne foreninger.
Derudover vil vi selvfølgelig også have fokus på, at lovforslaget bliver implementeret med datasikkerhed som en høj prioritet.
Det er smart at have registre med oplysninger, som gør administrationen nemmere for graveaktører, men det medfører selvfølgelig altid en risiko, når vi opbevarer store mængder af borgernes data.
Derfor er vi enige med Datatilsynet i deres høringssvar, hvor de giver udtryk for, at man bør foretage en vurdering af, hvilke oplysninger der er nødvendige at opbevare henset til registerets formål.
Vi ser frem til den kommende udvalgsbehandling, hvor vi håber på at få afklaret og få diskuteret de nævnte bemærkninger, så vi kan udforme en rigtig god og fornuftig lov på området, som er tiltrængt.
Tak for ordet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-02-10:
Mange tak.
Vi kan også fra radikal side varmt bakke op om den her opgradering af ledningsejerregisterloven.
Vi synes, at det er så fint og fornuftigt med lovens formål, og vi synes, at den proces, der ligger forud, er fin, så i lighed med de tidligere talere vil jeg sige: Ja tak.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Halime Oguz (SF), 2022-02-10:
Tak for det, formand.
For en god ordens skyld skal jeg lige sige, at jeg ikke er ordfører på området – det er min kollega hr. Karsten Hønge, som desværre ikke har mulighed for at være her.
Med lovforslaget er der tale om en udmøntning af trepartsaftalen om mangel på arbejdskraft fra oktober 2021.
Med aftalen sættes der ind på fire områder: bedre match mellem ledige og virksomheder, skærpede rådighedsregler for at sikre, at ledige søger og tager job, styrket indsats for at få ledige seniorer tilbage i job og endelig hjælp til virksomheder med at rekruttere europæisk arbejdskraft.
Trepartsaftaler er en hjørnesten i den danske model, og derfor støtter SF selvfølgelig også lovforslaget.
Jeg vil desuden gerne benytte lejligheden til særlig at fremhæve den del, der vedrører seniorers arbejdsmarkedstilknytning.
For selv om arbejdsgiverne råber op om mangel på arbejdskraft, er det desværre tydeligt, at det på det danske arbejdsmarked er alt for svært at komme tilbage i job, hvis man først bliver ledig, når man er fyldt 50 år.
Over hver femte private arbejdsgiver frasorterer ansøgere på grund af alder.
Det viste en analyse fra Konsulenthuset ballisager så sent som i efteråret 2021.
Det er simpelt hen ikke i orden, og det er jo helt absurd, når vi taler om mangel på arbejdskraft og vi i øvrigt skal arbejde længere og længere inden folkepensionsalderen.
Der er tale om aldersdiskrimination her.
Man skal ikke fravælges på grund af sin alder.
Tværtimod skal vi værdsætte de mange mennesker, der intet hellere vil end at finde sig et arbejde, men ikke har en chance.
Som sagt støtter SF lovforslaget.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-10:
Der er nærmest en revolution i gang, når det gælder danskernes bilvaner.
Vi kan se af de seneste tal, at det nu er sådan, at lidt over halvdelen af de private biler, der købes – og man kan så også indregne de brugte biler, som importeres – er rene elbiler.
Altså, det er lidt over halvdelen af de private biler; det er ikke erhvervsbiler.
Det vil sige, at vi får flere og flere biler på vejene, der kører på ren strøm, og som har brug for at lade.
Det behøver vi som politikere i Folketinget i det store hele ikke at bekymre os om, for bilerne bliver for det meste ladet i den carport, hvor de holder.
Folk har deres egne ladere hjemme på egen privat grund.
Andre steder er det Shell eller supermarkeder eller lignende, som sætter ladestandere op til lynladning på deres areal, fordi de gerne vil tjene penge på det, eller fordi de gerne vil tiltrække nogle kunder.
Så på størstedelen af lademarkedet foregår tingene helt uden vores indblanding, og vi behøver ikke at bekymre os om det.
Det er det, som det her lovforslag handler om.
Det handler om parkeringspladser i især de større byer i Danmark, hvor folk ikke har deres egen parkeringsplads tilknyttet deres lejlighed, men hvor de i stedet parkerer nede på gaden på nogle kommunale parkeringspladser.
Det er klart, at staten skal sætte betingelserne for, hvordan der må opsættes privat ladeinfrastruktur på statens og Vejdirektoratets arealer.
Det er også klart, at der skal etableres et regelsæt for, hvad kommunerne skal gøre, når de skal etablere lademuligheder på kommunale parkeringspladser.
Det er det, som det her handler om.
Vi støtter den tilgang, der er her, som er, at det skal ske ved udbud, og at det skal gives til dem, der er villige til at betale mest for at få lov til at etablere en ladestander på en offentlig ladeplads.
Andre steder kan der være en nervøsitet for, at der ikke er biler nok, og at der ikke er økonomi nok i det, og så giver den her lovgivning en mulighed for, at man kan sende det i udbud på den måde, at det er dem, der skal have mindst betaling fra det offentlige, der sætter ladestanderne op.
Det er markedsbaseret, og det er, som vi kender det fra så mange andre områder.
Vi bakker derfor op om lovforslaget.
Pause Pause (Pause), 2022-02-10:
Mødet er udsat.
Dan Jørgensen (S), 2022-02-10:
Men i det her tilfælde mener jeg det i særdeleshed, for det var nogle rigtig gode og positive bemærkninger.
Det er klart, at de, som jeg vil tillade mig at betragte som mindre bekymringer, der blev nævnt, må vi selvfølgelig se på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Loven er den juridiske ramme for den digitale løsning, Ledningsejerregistret.
Formålet er at sikre udlevering af ledningsoplysninger fra ledningsejere til dem, der graver i den danske undergrund.
Beskyttelsen af forsyningsnettet er vigtig for Danmarks grønne omstilling, for vores forsyningssikkerhed og for velstanden.
Lovforslaget fremsættes først og fremmest for at efterleve en aftale baseret på det udvidede totalbalanceprincip, indgået mellem Finansministeriet og KL i 2020, hvor det fremgik, at der skulle indsættes en undtagelse fra anvendelsesområdet til vejafvandingsledninger.
Det betyder, at ejere af vejafvandingsledninger indtil den 1. januar 2030 kan vælge, om de vil udlevere ledningsoplysningen om disse ledninger, hvis ledningerne er nedgravet før den 1. juli 2023.
Ledningsoplysningerne om de eksisterende vejafvandingsledninger kan være mangelfulde og af dårlig kvalitet, hvilket øger udgiften til digitalisering af disse.
Lovforslaget sikrer kommunerne større fleksibilitet i forhold til afholdelse af udgifter til digitaliseringen af ledningsoplysningerne om eksisterende vejafvandingsledninger.
For det første har vejafvandingsledningerne ikke samme samfundskritikalitet som f.eks. gas- og teleledninger.
Oplysningerne om disse ledninger bliver derfor over tid digitaliseret, men det sker under hensyntagen til kommunernes økonomi og ledningernes kritikalitet.
For det andet indeholder lovforslaget også nye bestemmelser, så ledningsejere, der er frivilligt registreret i registeret, kan få dispensation til at udlevere oplysninger på en måde, så der stilles mindre krav til digitaliseringen af deres ledningsoplysninger.
Endelig indeholder lovforslaget overordnet kvalitetssikring og mindre tilpasninger, så det sikres, at loven er let forståelig for de berørte aktører, og at loven, som oprindelig er fra 2004, afspejler nyeste udvikling på området.
Samlet set sikrer vi med dette forslag en bæredygtig udvikling af det digitale Ledningsejerregister, der tager højde for både kommuner, små boligejere og mindre produktionsvirksomheder og deres betalingsevne til digitalisering.
Jeg vil gerne afslutningsvis takke for interessen for lovforslaget, og med disse bemærkninger vil jeg hermed anbefale forslaget til Folketingets velvillige behandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-10:
Tak for det.
Liberal Alliance bakker op om lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-02-10:
Tak for det.
Beskyttelsen af forsyningsnettet og dermed forsyningssikkerheden er vigtig for Danmarks grønne omstilling, forsyningssikkerhed og velstand.
Og så står der ydermere i forslaget, at det er forventningen, at kommunerne frivilligt kommer til at udlevere flere og flere af de omtalte ledningsoplysninger frem mod 2030 til glæde for graveoperatørerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-02-10:
Formålet med det her register er jo sådan set ganske fornuftigt, nemlig at man registrerer, hvor ledningerne ligger henne, altså fiberkabler og strømkabler og andre ting, så det er nemmere at undgå at grave dem over, når der sker gravearbejde.
Så det handler i høj grad om forsyningssikkerhed, altså at man kan grave trygt og sikkert uden at ødelægge noget af det, der ligger i jorden i forvejen.
Jeg ser egentlig mest af alt det her lovforslag som en række justeringer i forhold til de ting, der i forvejen er i registeret, og det synes vi da er ganske fornuftigt.
Der er bl.a. tale om en blød landing, kan man sige, for vejafvandingsledninger, som jo nok ikke er dem, der er mest kritiske, hvis det skulle ske, at de blev gravet over, nemlig at man får mulighed for over en årrække – indtil 2030 – at indregistrere de her oplysninger.
Så i Dansk Folkeparti kan vi støtte det her lovforslag.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-10:
Jeg vil egentlig bare spørge ministeren om det, som jeg selv nævnte fra talerstolen – og ministeren siger det også selv i svaret til SF's ordfører – nemlig at det her jo ikke løser hele problemet med negativ social kontrol.
Og vi har sådan set den handlingsplan, som Venstre jo søsatte, og som kommer med en masse gode forslag til nogle nye indsatser, man kunne gøre, og den konkluderer også på de nuværende.
Vi har også i forlængelse af netop forhandlingerne om »Børnene Først«, som jo også ligger ovre hos socialministeren, om, hvordan man ligesom kunne have et samarbejde omkring det, set, hvordan man netop laver nogle indsatser, hvor man beskytter børnene, også i henhold til den her diskussion om sanktioner, som kan ramme børnene utilsigtet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-10:
Der er ikke nogen forskel på, hvilken herkomst man har, når man bliver straffet med det her.
Jeg tror heller ikke, at den egentlige effekt af det her ligger i, at folk får sanktionen, men ligger i den forebyggende effekt – sådan er det jo med mange bestemmelser i lovgivningen og i straffeloven, at effekten ligger i den afskrækkende effekt – ved at du så ikke kan få familiesammenføring med et nyt barn, hvis du allerede har tæsket det barn, du har.
Det hjælper jo ikke det barn, man har, at man ikke kan få et nyt barn hertil, men det kan måske have en forebyggende effekt.
Halime Oguz (SF), 2022-02-10:
Det forstår jeg, men hvordan kan økonomiske sanktioner være en fordel for børnene?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Men vil det så også betyde, at de her økonomiske sanktioner også skal gælde etnisk danske forældre, der udøver vold mod deres børn?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-10:
Jo, det gør selvfølgelig indtryk, hvad høringsparter skriver i høringssvar.
Og jeg er med på, at hvis nogle forældre begår noget kriminelt og dermed bliver straffet – det kan både være en frihedsstraf, men det kan også være en økonomisk straf – så er det set fra barnets perspektiv ikke nødvendigvis godt, men det betyder jo ikke, at vi ikke skal straffe forældrene.
Der skal jo stadig væk være en sanktion over for forældrene.
Vi skal så finde den rette balance, og den synes jeg regeringen har fundet i den aftale, der nu er indgået her.
Men jeg er fuldstændig bevidst om, at hvis vi skal løse det her problem, så er det her kun en lillebitte del af løsningen.
Jeg tror, at nogle af de andre lovforslag, vi allerede har vedtaget – hvor det præciseres, at social kontrol er en del af bestemmelsen om psykisk vold i straffeloven, og hvor vi forbyder religiøse vielser af mindreårige – at vi forhåbentlig snart får det her med, at opholdstilladelserne bortfalder, når man har været på genopdragelsesrejse, og så mange af de bevillinger, som både SF og andre partier i Folketinget har været med til at sikre, til flere sikkerhedskonsulenter og bedre plads på krisecentrene, tilsammen skal være med til at løse det her.
Det korte svar er nej.
For langt de fleste syrere får forlænget deres opholdstilladelse i Danmark, og det gør de jo, på baggrund af at myndighederne har foretaget den individuelle vurdering, at de har et behov for beskyttelse.
Det skal også siges, at når man repatrierer i dag, får man jo den lille pose penge, før man rejser – penge, som man kan bruge til de udgifter, man har i forbindelse med rejsen – og når man så har været væk i 1 år, får man den store pose penge.
Det, vi foreslår her, er, at man kan få en stor pose penge, allerede inden man rejser, og så vil der være myndigheder med på flyet i nogle tilfælde, og så har man ikke har nogen fortrydelsesret, når man er rejst ud.
Marcus Knuth (KF), 2022-02-10:
Det er jo præcis den usikkerhed, som jeg godt kan forstå man har, hvis man som syrer bor her i landet og gerne vil tilbage til Syrien, for hvis man ikke er helt sikker på, at ordningen virker, kan det være afskrækkende.
Men så har jeg bare et mere overordnet spørgsmål til ministeren.
Mig bekendt har de mange syrere, der er rejst tilbage, jo ikke rapporteret, at de er blevet mishandlet forfærdeligt eller noget andet – alt andet lige at det er et land, der har været i konflikt – men kan man bruge det, at der er så mange, der rejser frivilligt tilbage, som en løftestang til også at få dem hjem, hvor vi selv siger, at det er forsvarligt, men hvor man nægter at rejse hjem?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-10:
Mange tak for det, hr. formand.
Jeg er jo endog ovenud lykkelig for at kunne bringe lidt spænding ind i debatten i dag, da jeg kan forstå, at der er meget tvivl om Konservatives holdning til det her forslag, og derfor vil jeg lige vente lidt med at fortælle, hvad vores holdning er til den her sag.
Men fremtidens infrastruktur er under forandring – en forandring, som forhåbentlig varer ved, og som vi herindefra kan støtte op om.
Derfor er det vigtigt at stille offentligt tilgængelige ladepunkter op på offentlige arealer, og vi glæder os over, at der er lagt op til, at vi både omfavner brint, LNG osv. osv. ved denne udrulning.
Med denne udrulning starter vi jo også slukningen af det, jeg vil kalde kilometerforskrækkelsen, og vil således over årene få lavet udrulning af køretøjer i forhold til både private køretøjer og tunge erhvervskøretøjer.
Ja, selv flextrafikken får lettere ved at se sig selv i den grønne omstilling – ikke fordi det er et krav, men fordi det giver mening, og fordi det er tiltrængt.
Dette er blot den første indledende udrulning af den grønne infrastruktur.
Vi har jo selv deltaget aktivt i at kunne give støtte til etablering af brint, biogas, el osv. langs det danske vejnet.
Jeg vil gerne slutte talen af med en episode fra min egen hverdag.
Det er således, at hver lørdag sætter jeg mig ned i min virksomhed og kigger lidt på de kundehenvendelser, som vi har fået i løbet af den sidste uges tid.
Et af de spørgsmål, der går meget igen på vores website, er spørgsmålet om, hvorvidt vi har CO 2 -neutrale leveringer.
Det kan man i sagens natur ikke garantere i dag, men nu rykker muligheden tættere på, og det er mig en kilde til stor glæde.
Og for at udløse spændingen kan jeg sige, at vi bakker op om forslaget.
Halime Oguz (SF), 2022-02-10:
Tak for det.
Jeg vil også sige tak til ministeren for at tage det her problem alvorligt, især når det omhandler vold mod børn.
Ministeren siger så også i sin tale, at regeringen gerne vil løse det her problem, og det vil vi sådan set også gerne.
Men når jeg så kigger på de forskellige høringssvar, kan jeg se, at nogle af de organisationer, som vi i SF finder meget seriøse, f.eks. Dansk Socialrådgiverforening, Det Kriminalpræventive Råd, Hjælp Voldsofre, Red Barnet, Lev Uden Vold m.fl., stiller sig kritiske over for de her sanktioner, som regeringen lægger op til.
Gør det slet ikke indtryk på ministeren?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-10:
Nej, der kommer også yderligere lovforslag i den her folketingssamling, som handler om at gribe ind over for social kontrol.
Vi har den kommission for piger og kvinders rettigheder, som ordføreren selv nævner.
Og så er der også i de seneste finanslove afsat yderligere økonomi til rådgivning og forebyggelse.
Men det, jeg jo hører fra Venstres side her, er, at man har et ønske om også at følge op på den gamle handlingsplan fra 2016, så skal vi ikke bare aftale, at inden solen er gået ned i dag, har fru Marlene Ambo-Rasmussen fået en invitation til en kop kaffe på mit kontor?
For så synes jeg, at vi med afsæt i den handlingsplan skal se, om der er nogle yderligere initiativer, vi allerede nu kan begynde at forberede.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-02-10:
Tak for det.
Jeg skal hilse fra vores transportordfører, Henning Hyllested, som har travlt med at lukke et hybridbildræn i statskassen.
Enhedslisten har i forhandlingerne haft et noget andet udgangspunkt end det, som aftalen om regulering af ladestandermarkedet endte med, og som fremgår af dette lovforslag.
Vi havde gerne set, at kommuner og regioner fik endnu flere muligheder for at udbyde og selv stå for etablering af ladestandere, men det er åbenbart, at flertallet herinde sværger til markedet og helst ikke ser det offentliges medvirken til den aktivitet, hvor det lugter af penge.
Jeg ved ikke, hvor mange gange ordet markedsvilkår er nævnt i lovforslaget, men der er ikke noget at tage fejl af.
Aftalen fremstår således som en klar begrænsning af kommuner og regioners mulighed for at medvirke direkte i den grønne omstilling inden for transportsektoren, i dette tilfælde til omstilling af bilparken.
Det lykkedes ganske vist for os at få gennemført, at kommuner trods alt kan gives mulighed for medfinansiering ved etablering af ladestandere, hvis ikke markedet sørger for det, først og fremmest med henblik på de ydre turistområder, hvor der ikke umiddelbart er en god forretning i udsigt ved at stille en ladestander op.
Men denne kommunale medfinansiering er underlagt nogle klare begrænsninger i form af tidsbegrænsning og budgetrammer, og det skal naturligvis ske på såkaldte markedsvilkår.
Vi havde gerne set, at obligatorisk roaming var blevet en del af aftalen og lovforslaget, og det var sådan set en del af regeringens oprindelige udspil, men det faldt ud efter de borgerliges krav og efter heftig lobbyvirksomhed fra ladestanderoperatører og andre.
Roaming er således kun en mulighed ved ladestanderne med en effekt på under 50 kW.
Vi tror ikke, at kravet om, at ladestandere skal kunne betjenes med betalingskort, er nok til at holde priserne i ave, og det vil ikke forhindre, at diverse ladeoperatører laver abonnementsordninger, som lader andre bilejere med behov for opladning betale en overpris for el i lige netop deres ladestander.
Vi noterer os, at det er en del af aftalen i lovforslaget, at Konkurrencerådet er i gang med en undersøgelse af konkurrencen på markedet for opladning af elbiler, og at denne undersøgelse vil kunne få konsekvenser for prissætningen af opladning på offentlige arealer.
Vi noterer os også, at Konkurrencestyrelsen og Forbrugerstyrelsen inddrages i arbejdet med at klarlægge vilkår for prissætning på ladestandermarkedet.
I bemærkningerne under afsnittet »Delegation og klageadgang« opererer lovforslaget med muligheder for transportministeren til, at afgørelser i henhold til loven ikke kan påklages.
Det bryder vi os ikke om i Enhedslisten.
Så medmindre der er en god forklaring på denne undtagelse, vil vi stille et ændringsforslag om, at denne mulighed skal udgå af lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-02-10:
Jeg beklager, at jeg ikke lige var opmærksom.
Meget er sagt, og også ganske rigtigt af de forrige ordførere, og Radikale Venstre støtter varmt det her lovforslag.
Vi står på kanten af en massiv udrulning af ladeinfrastruktur over hele landet, og vi har savnet at have en fælles regulering, det kan ske inden for, og den kommer her.
Så da jeg skulle præsentere det i min egen folketingsgruppe, sagde jeg, at det her så er hønen, og så bagefter kommer ægget; det er rettidigt, at vi laver den her regulering.
Vi har talt grundigt om det, og vi har fundet de principper, der skal gælde for den kommende udrulning af ladeinfrastruktur.
Det er helt på sin plads, det er rettidigt, og vi støtter forslaget.