runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Tak for det.
L 199 handler om noget, der for mange virker teknisk, om værgemål og sagsbehandlingstider, men bag hver eneste sag, hvert eneste punkt i lovforslaget, står der også et menneske – et menneske, der ikke selv kan tage vare på sin økonomi, sine rettigheder eller sit liv.
Det er derfor, at det her forslag er vigtigt.
I Dansk Folkeparti har vi længe sagt det: Vi må og skal gøre mere for dem, der ikke kan råbe op.
De, der er under værgemål, har krav på, at deres sag bliver behandlet hurtigt, professionelt og med respekt for deres liv, både for dem og for deres pårørende.
Når sagsbehandlingstiderne trækker ud, lider borgerne.
Når en værge har alt for mange sager, går det ud over kvaliteten.
Det er ikke værdigt.
Vi hilser det velkommen, at der nu sættes en øvre grænse for, hvor mange sårbare mennesker en værge må stå med ansvaret for.
For hvis en værge har 30, 40 eller 50 personer under sig, hvordan skal hun eller han så kunne sikre nærhed, forståelse og ordentlighed?
Vi må aldrig lade det sociale system blive en samlebåndsforretning.
Vi har i Dansk Folkeparti længe været kritiske over for Familieretshuset og det med god grund.
Med det her lovforslag bliver det muligt at sætte ind der, hvor behovet er størst, ved at lette presset, forbedre kvaliteten og frem for alt sætte danskerne før bureaukratiet.
Det er nødvendigt, fordi staten i alt for mange år har ladet stå til, og det er tid til at rette op, tid til at give de mest udsatte danskere den værdighed og tryghed, de har krav på.
Det er det, Dansk Folkeparti kæmper for.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Jeg blev lige spurgt, om jeg ville låne en tale, og den kunne jeg måske godt have lånt, for jeg tror faktisk, at jeg var helt enig i den.
Det er jo et vigtigt område, og der er også mange ordførere, der har stået her længe og talt.
Der var nogle af os, der spiste, mens hr. Preben Bang Henriksen holdt en lang tale.
Jeg sad og gumlede, så jeg hørte den ikke så grundigt, men det her er jo et vigtigt område, der handler om civilret, og det er noget, som hr. Preben Bang Henriksen har stor erfaring med.
I forhold til vores mange principielle debatter omkring straf og forbrydelse osv. kan sådan et lovforslag her jo godt virke som sådan noget formalia, vi lige skal have overstået.
Der er heldigvis også stor enighed, men det er jo virkelig et område, som har rigtig stor betydning for mange mennesker.
Det har flere jo også været inde på, og derfor kunne jeg også godt have overtaget Dansk Folkepartis tale.
Området er unødigt bureaukratisk i dag, og det fører også til meget uhensigtsmæssige og uværdige situationer, når man altså ikke kan få lov til at bruge penge på f.eks. en ladcykel, som var det eksempel, fru Mai Mercado nævnte, eller hvad det kunne være.
Det kom faktisk også bag på mig, da jeg læste forslaget, at man i dag kan være værge for så mange mennesker, og at det faktisk er en forretning.
Det kan måske være i orden, men jeg var ikke klar over det.
Jeg har altid tænkt, at værger er sådan nogle pårørende på en eller anden måde.
Jeg var egentlig ikke klar over, at det også kunne være advokater og lignende.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at man så får lagt et loft, så man ikke kan være værge for mere end 50 og i nødstilfælde 75.
Det lyder stadig væk helt vildt, synes jeg, men jeg ved heller ikke helt, hvad der ligger i at være værge.
Men det tyder jo på, at det så også har været en forhindring for at varetage det erhverv på en ordentlig måde, at man har kunnet være værge for så mange.
Så det er jo fornuftigt, og sådan som jeg også forstår forslaget, som det er beskrevet, så er det jo en opfølgning på Civilstyrelsens eller civilretstyrelsens beretning – nu bliver jeg lidt usikker på, hvad den hedder – der kom for et års tid eller halvandet år siden, der viste, at man jo kun kunne tage sig af de allermest akutte sager, og det er selvfølgelig dybt uhensigtsmæssigt, og derfor er det rigtig godt, at der kommer en konkret opfølgning nu.
Så vi bakker fuldstændig op om lovforslaget.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-29:
Jeg har en tale med, som jeg vil læse højt her.
Vi behandler her et lovforslag, der har til formål at nedbringe de alt for lange sagsbehandlingstider i Familieretshuset.
Når sagsbehandlingstiderne trækker ud, efterlades borgere i en uafklaret situation, hvor der i alt for lang tid ikke kan træffes nødvendige beslutninger om deres personlige og økonomiske forhold.
Det går ud over deres retssikkerhed, og derfor er det vigtigt, at vi sikrer en hurtigere og mere effektiv sagsbehandling, og at kvaliteten i værgemål løftes, så borgere får den støtte, de har brug for.
Det her er et forslag, som er et skridt i den rigtige retning, og i Alternativet hilser vi derfor lovforslaget velkommen.
Samtidig er det afgørende, at vi ikke går på kompromis med retssikkerheden for dem, der er under værgemål, i forsøget på at forkorte sagsbehandlingstiderne, og at reglerne på området bliver klare og lette at forstå for alle parter.
Derfor er det vigtigt, at der følges grundigt op, og at der føres et effektivt tilsyn med både de lempede krav til værgens disposition og den foreslåede attestordning, så vi sikrer, at ordningen ikke misbruges, og at den virker efter hensigten.
Helt generelt er det nødvendigt, at loven evalueres løbende, så vi får viden om, hvordan ændringerne fungerer i praksis både i forhold til at lette administrationen og i forhold til at sikre tilfredshed og tryghed for borgere, pårørende og værger.
Alternativet støtter forslaget og ser frem til den videre drøftelse i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Det er ikke for at quizze ministeren, for jeg kan lige så godt være ærlig og sige, at jeg spørger, fordi jeg ikke ved det.
Hvad er egentlig forklaringen på, at det her ligger under Justitsministeriets ressort, og at det er os som retsordførere, der behandler det her forslag, og at det egentlig ikke hører under socialministeren, som er ressortminister for Familieretshuset?
Er det, fordi værgemålsområdet som sådan hører under Justitsministeriet?
Eller hvad er egentlig forklaringen?
Det er virkelig ikke et polemisk spørgsmål, og det er også okay at svare udenom.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-29:
Som flere har nævnt, er det jo et forslag, som indeholder rigtig mange elementer, og jeg vil egentlig bare gøre det kort.
Vi er i Alternativet endnu ikke helt sikre på, hvordan vi stiller os til forslaget.
Der er også nogle forbehold i forhold til menneskerettighederne og nogle forslag fra Institut for Menneskerettigheder, som vi vil foreslå at regeringen lytter til, ligesom fru Rosa Lund også nævnte.
Så det vil vi egentlig tage med videre ind i udvalgsarbejdet, og så vil vi gøre vores stilling op derefter.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Der er med lovforslaget ikke lagt op til, at politiet kun kan anvende databaser, hvor brugerne har givet samtykke til, at deres data anvendes til f.eks. efterforskning.
Det er, fordi det er regeringens holdning, at hensynet til at opklare nogle af de mest alvorlige forbrydelser og offentlighedens interesse i en effektiv kriminalitetsbekæmpelse går forud for privatlivets fred på det her punkt.
Så på den måde mener regeringen ikke, at politiets muligheder for at foretage genetisk slægtsforskning skal begrænses til de databaser, hvor brugerne på forhånd har givet samtykke til, at deres data anvendes til retshåndhævende formål.
Men når det er sagt, ser det jo altså ud til, når man kigger på det, at to af de databaser, som politiet formentlig vil benytte sig af i første omgang, har et krav om, at brugerne har givet samtykke til, at deres data rent faktisk anvendes til retshåndhævende formål.
Det drejer sig om slægtsforskningsdatabaserne GEDmatch og Family Tree DNA.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-29:
Tusind tak til ministeren for at opklare spørgsmålet.
Ministeren nævner så, at der er to databaser, hvor man beder om samtykke.
Jeg er ikke godt nok inde i det, men måske ministeren så kan sige, hvor mange databaser man egentlig forventer man vil få tilgang til eller grave sig ned i som efterforsker.
Det er det ene spørgsmål.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Jeg tror, at jeg bliver nødt til at vende tilbage på skrift med spørgsmålet om, hvor mange databaser det drejer sig om.
Det, jeg er blevet oplyst, er, at der i hvert fald er to kernedatabaser, som man forventer man vil kunne benytte sig af i første omgang.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
På en måde kan jeg jo godt forstå forklaringen, fordi det jo ikke er et tvangsindgreb mod den, der har efterladt et dna-spor og sandsynligvis står bag forbrydelsen.
Men jeg mener jo godt, at man kan anskue det som et tvangsindgreb over for alle de mennesker, som har fået registreret deres dna i en database og måske ikke engang, jævnfør ministerens afsluttende bemærkninger før, har givet samtykke til, at de skal sammenlignes med en eventuel gerningsperson i Danmark.
Mener ministeren ikke, at det er et tvangsindgreb over for dem at samkøre deres dna med en gerningspersons dna i Danmark?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Altså, i forhold til alle de mennesker i hele verden – principielt – der har indsendt deres dna til en database, skulle det, fordi man så beder databasen om hjælp til at matche det dna, der er fundet på eksempelvis en kniv eller et skydevåben, være et tvangsindgreb over for alle dem, man matcher op mod?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Ja, korrekt, og især, hvis de ikke har givet samtykke.
Det er jo det, ministeren åbner for nu.
Jeg tror, at misforståelsen måske bunder i, at man egentlig ikke stiller som krav, at man skal have givet samtykke, men at der så er givet samtykke i de to databaser, som p.t. er relevante.
Men jeg mener jo bare, at det underbygger, at det er et tvangsindgreb, når man ikke engang kræver, at det skal være databaser, hvor man indledningsvis har givet samtykke til, at man eventuelt kan få kørt sine dna-oplysninger op mod gerningspersoners dna.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Altså, i det eksempel, som fru Zenia Stampe spørger ind til, udgør det i retlig forstand ikke et tvangsindgreb.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak for ordet, formand.
I 2023 blev regeringen, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti enige om at videreføre initiativerne fra flerårsaftalen for kriminalforsorgens økonomi 2022-2025 – en aftale, som sætter sikkerhed, retsfølelse og ansvarlighed i centrum.
Lovforslaget, vi nu skal behandle, bygger videre på flerårsaftalen og indeholder en række nødvendige initiativer, der skal ruste kriminalforsorgen bedre – ikke mindst i forhold til radikalisering og ekstremisme.
Lovforslaget indeholder mange initiativer, og jeg kommer derfor ikke til at kommentere dem alle – det er der sikkert andre der gør – men det gør dem selvfølgelig ikke mindre vigtige.
Kriminalforsorgen står over for en alvorlig udfordring med et stigende antal terrordømte og radikaliserede indsatte.
Det øger risikoen for ekstremisme i de danske fængsler, og det er en udfordring, der kræver målrettet handling og støtte.
Med det her lovforslag etableres der
både en vurderingsafdeling og en specialafdeling målrettet de radikaliserede og farlige indsatte.
Disse afdelinger vil styrke sikkerheds- og efterretningsarbejdet i fængslerne og sikre, at indsatte med ekstremistiske holdninger bliver mødt med et tilpasset og individuelt sikkerhedsregime.
Samtidig giver lovforslaget muligheder for en tidligere systematisk risikovurdering af terrordømte, både under afsoning og ved løsladelse.
På den måde kan kriminalforsorgen målrette indsatsen og reducere risikoen for, at radikaliserede indsatte påvirker andre i fængslerne eller efter løsladelsen.
Lovforslaget indeholder også mere tekniske, men vigtige elementer.
Det drejer sig om, at udstationering af udvisningsdømte effektiviseres, at udenlandske skyldnere ikke længere vil kunne undgå ansvar ved at rejse hjem og hurtigere sagsbehandling på offererstatningsområdet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg skulle indledningsvis hilse fra Moderaterne, hvis ordfører ikke havde mulighed for at deltage i dag.
Det er jo sådan, at nogle partier skal være mange steder på en gang her på Christiansborg, og så må det jo gå ud over nogle møder.
Moderaterne støtter det, som Venstre anfører her.
Aftalen bygger som nævnt på flerårsaftalen her, og vi har så desværre måttet konstatere, at radikalisering og ekstremisme stadig er en reel og voksende trussel, også bag fængselsmurene.
Vi har et ansvar for at sikre, at vores fængsler ikke går hen og bliver arnesteder for terrorister og lignende.
Derfor støtter Venstre op om det her lovforslag, som lægger op til nye målrettede værktøjer i kampen mod netop den trussel.
Forslaget følger bl.a. op på Bjelkegruppens anbefalinger i forhold til terrordømte og radikaliserede indsatte.
Terrordømte og radikaliserede indsatte udgør selvfølgelig en trussel, mens de afsoner, og også når de skal ud igen, og derfor giver det god mening at samle dem i særlige afdelinger, hvor der er det rette sikkerhedsniveau og personale med de nødvendige kompetencer.
Det handler både om at passe på andre indsatte og om at forebygge, at ekstremistiske ideologier får lov til at sprede sig.
Det er også positivt, at kriminalforsorgen får bedre værktøjer til at spotte tegn på radikalisering, f.eks. gennem muligheden for at tage billeder af brevveksling i stedet for at sidde og skrive referaterne af i hånden.
Det samme gælder brugen af fiktive profiler på de sociale medier.
Det er et nødvendigt redskab i en tid, hvor meget kommunikation og radikalisering foregår online.
En anden og vigtig del af forslaget handler om noget så lavpraktisk, men vigtigt, som bødeinddrivelse.
Det er velkendt, at det stort set er umuligt at inddrive bøder fra udlændinge, der har overtrådt loven i Danmark og efterfølgende har forladt landet.
Det er provokerende, når man bare kan forlade Danmark og lade regningen ligge her.
Derfor støtter vi også fuldt ud den ændring, der gør, at politiet kan oversende de ubetalte regninger til det pågældende land til videre inddrivelse.
Venstre støtter forslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-29:
Tak for det.
Her er der jo virkelig tale om et bunkeforslag, som bl.a. indeholder initiativer i flerårsaftalen for kriminalforsorgens økonomi.
Der er en række initiativer, der har til formål at styrke sikkerheden i landets fængsler og arrester og sætte ind over for de mest udfordrende og farlige indsatte.
Det er altid problematisk, når man samler så mange forskellige lovforslag i et samlet lovforslag, og der er en risiko for, at vi overser noget.
Generelt er vi i Danmarksdemokraterne positive over for de dele af lovforslaget, som omhandler kriminalforsorgen, men i lovforslaget er der også lagt op til, at politiet fremover ikke er forpligtet til at sende ubetalte bødekrav til inddrivelse hos Gældsstyrelsen i de tilfælde, hvor inddrivelse i Danmark ikke er muligt.
I stedet kan der ske anmodning om fuldbyrdelse af bødekravet hos de kompetente myndigheder i skyldners hjemland.
I Danmarksdemokraterne så vi hellere, at regeringen gjorde mere for at sikre, at vi kunne inddrive bøderne i udlandet, og i første omgang sikre, at skyldnerne ikke forlod landet, før de havde betalt deres bøder, så pengene havnede i den danske statskasse.
Jeg kan frygte, at dette punkt også kommer til at omhandle den nye kilometerafgift, hvor staten så vil gå glip af betydelige summer.
Det kommer jeg til at spørge mere ind til i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Derudover synes jeg, det er problematisk, at ingen interesseorganisationer er blevet spurgt lige nøjagtig til det her punkt.
Da der både er ting, som vi i Danmarksdemokraterne kan stemme for, og så det her punkt omkring bøder, som vi ikke er positivt stemt over for, vil jeg i udvalgsbehandlingen anmode om en opdeling af forslaget.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Lovforslaget er et omfattende samlelovforslag, som indeholder otte selvstændige lovændringer, og egentlig er det uhensigtsmæssigt at klumpe så forskellige elementer sammen i et lovforslag.
Det er de forslag, der vedrører radikaliserede i fængslerne, og så er det offererstatning.
Tre af lovændringerne tager fat på en reel og stigende udfordring i vores fængsler, nemlig radikalisering blandt indsatte.
Det har både danske og internationale erfaringer vist.
Med det her lovforslag får kriminalforsorgen de nødvendige redskaber til at reagere mere effektivt.
For det første bliver der etableret særlige afdelinger i lukkede fængsler målrettet terrordømte og radikaliserede.
Det sikrer bedre kontrol og mulighed for en specialiseret håndtering, således at man kan begrænse påvirkningen af andre indsatte.
I dag – og det vidste jeg ikke – er det kun muligt at lave notater, som dokumenterer fundene, og der giver det jo god mening, at man fremover kan tage et billede for at kunne beskrive, hvad det er, man har gjort af fund.
For det tredje får kriminalforsorgen mulighed for at bruge fiktive profiler på sociale medier som led i efterretningsarbejdet, og det synes også fornuftigt.
For det fjerde styrkes informationsdelingen mellem kriminalforsorgen og andre myndigheder, så vi får en mere samlet og mere koordineret indsats mod ekstremisme.
Det er alt sammen med det ene formål at forebygge, at terrordømte og radikaliserede fortsætter deres virke, mens de afsoner.
Så er der det andet element, som jeg vil give et par ord med på vejen.
Det er nemlig nogle tiltag, som skal gøre sagsbehandlingen lettere for ofre.
Det vedrører en direkte adgang til skatteoplysninger, hvor Erstatningsnævnet får adgang til skatteoplysninger fra Skatteforvaltningen, således at ofre slipper for selv at skulle aflevere den dokumentation.
Det letter altså ansøgningsprocessen i forbindelse med offererstatning betydeligt.
Der er også et element om dækning af udgifter for forældre eller værger.
Hvis en mindreårig søger erstatning, kan forældre eller værger få dækket deres udgifter til eksempelvis advokatbistand.
Det er også rigtig fornuftigt.
Der bliver også mindre bureaukrati, da statens krav mod skadevolderen først vil blive forrentet, når kravet bliver sendt til inddrivelse, hvilket også med den her lovændring skulle gøre behandlingem hurtigere.
Så selv om lovforslaget er et samlelovforslag, som indeholder en række vidt forskellige lovændringer, bakker vi Konservative samlet set op om lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg vikarierer for vores retsordfører i dag.
Vi står med et lovforslag, som på flere punkter bevæger sig i den rigtige retning.
Men i Dansk Folkeparti ser vi det også som en påmindelse om, at der er noget helt galt i Danmark, når vi overhovedet behøver at diskutere, hvorvidt radikaliserede terrorister og kriminelle udlændinge skal have særbehandling eller bare behandles med sund fornuft.
Det er på tide, at vi anerkender virkeligheden.
Radikalisering i fængslerne er ikke en hypotese, det er et problem.
Ekstremister spreder had, truer fængselspersonale og forsøger at hverve nye sympatiserer bag tremmerne.
At isolere disse personer i særlige afdelinger er et nødvendigt skridt, men for os i Dansk Folkeparti er det ikke nok.
De værste skal ikke bare samles, de skal afskæres fra enhver indflydelse og behandles som det, de er, nemlig en fare for samfundet.
En person, der har begået alvorlig kriminalitet i Danmark, og som ikke er født her, har forspildt retten til at blive her.
Punktum.
I Dansk Folkeparti kræver vi derfor, at alle udenlandske kriminelle udvises konsekvent og betingelsesløst, ikke bare måske, ikke senere, og ikke hvis det er praktisk muligt, men konsekvent og uden undtagelser.
Statsborgerskab er ikke en menneskeret, det er en tillidserklæring, og hvis den misbruges, skal det have konsekvenser.
Det er også på tide, at staten begynder at opføre sig som en stat, der er på borgernes side.
Offererstatning skal ikke være en jungle af papirarbejde og tågesnak.
Det skal være hurtigt, automatisk, retskaffent.
For i dag ser vi igen og igen, at ofrene betaler prisen, ikke bare for forbrydelsen, men også for systemets svigt.
Det er uværdigt, og det skal stoppes.
Dette lovforslag rører ved flere vigtige emner, og i Dansk Folkeparti støtter vi det i store træk, men går også videre.
Vi vil ikke bare lappe huller i retssystemet, vi vil genoprette tilliden, genoprette trygheden og tage Danmark tilbage.
Det starter med, at dem, der hader vores land og skader vores borgere, ikke længere skal være her.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Jeg må indrømme, at jeg var en lille smule overrasket, da jeg læste forslaget.
For som jeg læser det, er det en udmøntning af en aftale, der blev indgået for efterhånden en del år siden, og hvor vi var med i forhandlingerne, men vi var ikke en del af aftalen om kriminalforsorgens økonomi.
Så der er elementer i forslaget, som jeg tror har været grundigt behandlet i en aftalekreds, som jeg i hvert fald ikke selv har været med i, men vores ordfører dengang var med et stykke af vejen.
Derfor er der også noget baggrund, jeg synes at jeg mangler, når jeg læser det her forslag igennem.
Jeg var selv en lillebitte smule overrasket over det, der handler om at give kriminalforsorgen adgang til at oprette fiktive profiler på sociale medier i deres sikkerheds- og efterretningsarbejde .
Da jeg læste det, tænkte jeg: Jamen er det ikke politiets opgave?
Jeg ved godt, at politiet skal efterforske, og kriminalforsorgen får så adgang til at lave de her indgreb ud fra sikkerheds- og efterretningshensyn.
Det var faktisk en smule overraskende for mig, men jeg sad heller ikke med i forhandlingerne dengang og har ikke hørt om kriminalforsorgens arbejde, men jeg kan jo forstå, at det er almindelig praksis.
Men der er et eller andet her, som med min forståelse af opgavefordelingen virker lidt underligt, fordi kriminalforsorgen faktisk sidder og foretager noget, som man så ikke kalder efterforskning, men som jo alligevel i et eller andet omfang er efterforskning med henblik på sikkerhed og efterretning.
Men sådan er det åbenbart i dag, og det har jeg jo ikke nogen illusioner om at lave om på her.
Det skal måske heller ikke laves om, men det kom faktisk som en overraskelse for mig, at kriminalforsorgen har hjemmel til at lave den type arbejde.
Som andre har sagt, er det et bunkeforslag.
Der er rigtig mange forskellige elementer i forslaget.
Der er enkelte steder, hvor vi jo også kan læse i høringssvarene at der er nogle bemærkninger og bekymringer.
Men ellers hælder vi til at stemme for, selv om vi jo så i sidste ende ikke endte med at være en del af den aftale, som det her bunkeforslag i realiteten er en udmøntning af.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
På den måde er Justitsministeriets fangearme jo brede og vide på mange forskellige sagsområder.
Nu har vi fået skilt lidt af det fra til det nye Ministeriet for Samfundssikkerhed og Beredskab, men det favner vidt og bredt.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Det er en god forklaring, og det er også forklaringen, men jeg føler jo egentlig bare som retsordfører, at jeg ikke kan give det en lige så god behandling, som hvis jeg havde været socialordfører.
Det er måske i virkeligheden også derfor, jeg spørger.
For jeg fornemmer også på høringssvarene og på området generelt, at det langt hen ad vejen i virkeligheden ville være socialordførerne, der var langt bedre klædt på til at gennemgå de her forslag.
Men jeg synes, vi har haft en fin behandling i dag, og jeg har også stor tillid til justitsministeren.
Det er egentlig også bare for at bekende kulør og sige, at som retsordfører føler jeg lidt, at jeg er på udebane her, men det er jo nok, fordi retsområdet har de lange fangarme.