runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Hvis man som hr. Lars Boje Mathiesen her gør sig til talsmand for, at der i forhold til tilfælde af ekspropriationselementer eller -sager siger, at der kan være mange eller få, så lægger man ikke Justitsministeriets vurdering til grund. For Justitsministeriets vurdering er, at der ikke generelt er udfordringer med ekspropriation, og dermed har man sagt, at der ikke er tale om mange.
Justitsministeriet underbygger så analysen ved at sige, at de end ikke kan komme i tanke om eller pege på nogen eksempler, hvor det ville være ekspropriation.
Og så vil jeg bare gentage, at der har været en lignende juridisk vurdering ved tidligere lovforslag, som er gået igennem Folketinget med et absolut flertal, altså et flertal, hvor alle partier har stemt for.
Jeg er ikke enig i, at regeringen har handlet for sent.
Jeg er glad for, at der er skabt opbakning til at lave et huslejeloft – et huslejeloft, som er et bedre redskab, som er et bedre redskab for flere, som er et generelt redskab, og som er en model, som er så langt at foretrække frem for at bruge huslejestøtten.
For hvis man udbetaler mere i huslejestøtte, skubber man til det underliggende problem, nemlig inflationen.
Det er, fordi vi er imod den løsning, da den er langt dårligere, og det er også, fordi de partier, som har foreslået den, taler om en model, men de har ikke været i stand til at vise nogen finansiering, og så mener jeg ikke, man med nogen særlig seriøsitet kan tale om en egentlig model.
Karina Adsbøl (DD), 2022-09-22:
Jeg ved ikke rigtig, om jeg skulle høre det som en anerkendelse af, at regeringen handlede for sent i forhold til den her stigende inflation og i forhold til at finde nogle løsninger for danskerne, som er ramt.
Der er jo andre løsninger, man kunne kigge på, men der er regeringen simpelt hen kommet for sent i gang med at handle på det her område, og det er derfor, man gang på gang står med sådan en hastelovgivning her, som er med risiko for borgernes retssikkerhed, og det er jo også det, Danske Advokater skriver i det her høringssvar, som de har indsendt, nemlig at man simpelt hen ikke har et overblik over, hvilke uhensigtsmæssige konsekvenser det her kan medføre.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-22:
Jeg tror, at vi har brug for, at ministeren slår fast, at det her lovindgreb ikke bliver foranstaltet for at forhindre, at udlejere scorer kassen på inflationen.
For det er jo den retorik, som kommer fra venstrefløjen og Enhedslisten, som bruger udtryk som inflationsbaroner osv.
Altså, inflation betyder, at pengene bliver mindre værd, og det her lovforslag gør det, at når pengene bliver 10 pct. mindre værd med inflationen, vil udlejere kun kunne hæve huslejen med højst 4 pct., og dermed bliver deres husleje mindre værd på grund af inflationen, og det er det, som lovforslaget her gør.
Hvis udlejere kunne have hævet huslejen med inflationen, ville huslejen beholde samme værdi for udlejere.
Altså, det er bare lige, for at vi får slået fast, at lovforslaget ikke bliver foranstaltet for at forhindre udlejere i at berige sig på inflationen; det er foranstaltet for at sørge for, at udlejere faktisk taber penge på inflationen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Regeringen har fremlagt huslejeloftet, forhandlet det og vedtager det om lidt med den hensigt at gøre, hvad vi kan, for at Danmark kommer godt igennem den inflationskrise, som vi er i, for at sikre, at lejere ikke skal gå fra hus og hjem som konsekvens af vilde huslejestigninger.
Det er årsagen til, at vi har fremsat det, og det er også årsagen til, at jeg er meget, meget glad for, at vi om lidt kan se frem til at vedtage det.
Det tror jeg der er rigtig, rigtig mange mennesker der vil få en bedre nattesøvn som en konsekvens af.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-22:
Det er superærgerligt, når ministre og andre ikke vil svare på de spørgsmål, der bliver stillet i salen.
Men jeg prøver en gang til: Hvis inflationen er på 10 pct. og udlejere kun må hæve huslejen med 4 pct., så taber udlejere penge på det her, ikke også?
Det samme gælder, hvis inflationen er på 10 pct. og lønmodtagerne kun får 4 pct. i lønforhøjelse – så taber lønmodtagerne penge på inflationen.
Og målet her er, at udlejere skal tabe nogle penge, fordi man vil tilgodese lejere på bekostning af udlejere.
Er det ikke sandt?
Det her spørgsmål er helt faktuelt, så der kan faktisk svares ja eller nej til det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Målet med lovgivningen er ikke, at nogle skal tabe penge.
Målet med lovgivningen og grunden til, at vi har fremsat lovforslaget, er, præcis som jeg svarede før, at vi ønsker at sikre lejere mod så vilde prisstigninger på deres leje, at de risikerer at gå fra hus og hjem.
Det er målet med lovgivningen.
Mai Mercado (KF), 2022-09-22:
Jeg minder bare lige om en anden hastelovbehandling, hvor man i hvert fald kan se, at det gik for hurtigt, så man ikke fik den fornødne kvalitet, og det er jo varmechecken, hvor man jo kan se, at Koldings borgmester, som ikke engang har et gasfyr, har fået varmechecken.
Udsatte unge, som er i misbrug, fik alle de her penge udbetalt uberettiget.
Så det har jo en betydning at have den høringsperiode, for at man kan sikre, at man kvalificerer det lovforslag, som man altså til syvende og sidst stemmer om.
Det vil jeg egentlig bare gerne bede ministeren om at medgive i her i dag.
Så vi har altså to hastebehandlinger: først varmechecken, som jo egentlig bare var udbetaling af et beløb, og så den her hastelov, som stadig væk ikke har en afklaring på en række juridiske implikationer.
Så jeg vil egentlig bare spørge ministeren til, om ikke man burde have taget sig mere tid, sådan at man kunne have fået de høringssvar ind og man kunne have sikret den lovproces, således at man sikrede, at de juridiske implikationer af den lov, som man vedtager – og som man kun vedtager, fordi man står med det ene ben på vej ind i en valgkamp og man skal tilgodese bestemte vælgergrupper – var afklaret og på plads, før man bare kørte igennem med en lovbehandling her i Folketingssalen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Man kan kun mene, at der ikke er afklaring af de juridiske spørgsmål, hvis man samtidig mener, at en regering ikke skal læne sig op ad et justitsministerium.
Det er ikke min opfattelse, at der er juridiske udeståender.
Det er der ikke.
Jeg medgiver, at vi generelt skal undlade at bruge hastelovgivning, men der kan være sager, hvor man bør gøre det, og her mener jeg, at hensynet til at passe godt på danske lejere er det styrende hensyn og det vigtigste hensyn.
Karina Adsbøl (DD), 2022-09-22:
Tak for det.
Nu har jeg lyttet til den her debat, og jeg kan forstå, at ministeren er rigtig sur.
Enhedslistens ordfører var oppe at rose vores lokale mand fra Kolding, Pierre Legarth, som både er virksomhedsejer og udlejer – mennesker, som Enhedslisten plejer at kalde inflationsbaroner – og det gjorde mig da rigtig glad, da jeg hørte det.
Det er jo sådan, at Danske Advokater i deres høringssvar har skrevet, at det her vil skabe en debat om ekspropriation, og de advarer netop imod det her med hastelovgivning.
Hastværk er lastværk; det ved vi, og det har vi været vidne til, bl.a. under corona, hvor vi har set grundlovsbrud, minkskandale og alt muligt andet, og derfor kunne jeg også godt tænke mig at høre ministeren, om ikke det er sådan, at det handler om, at regeringen simpelt hen ikke er sig sit ansvar bevidst, at man altså simpelt hen ikke har handlet i tide i forhold til den her stigende inflation, og så står vi her igen og skal hastelovgive.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Jeg kan berolige ordføreren, fru Karina Adsbøl, med, at jeg ikke er sur, i hvert fald ikke længere.
Jeg var måske en lille smule sur i starten, det medgiver jeg, men det synes jeg egentlig også der var god grund til at være, for det er trods alt ikke hver dag, man kaster om sig med anklager om grundlovsbrud på et helt, helt uberettiget grundlag.
Så jeg medgiver, at min puls var lidt højere i min indledning, end den er nu, men jeg er ikke sur længere.
Jeg synes, der er god grund til at rose Pierre Legarth, som er udlejer, og som har sagt, at han ikke vil lade lejen stige i ejendomme ejet af Danica, og andre har gjort noget lignende i forskelligt omfang.
Det synes jeg der er grund til at rose.
Jeg har også noteret mig Danske Advokaters høringssvar, men mit svar til det høringssvar er jo det samme, og det tror jeg også det ville have været, hvis det var en anden minister med en anden farve.
Når vi laver lovgivning i regeringen, læner vi os op ad Justitsministeriets vurdering, og det har vi også gjort her, og jeg mener ikke, at der er tvivl om ekspropriation.
Jeg er glad for, at den konklusion også blev gentaget ved eksperthøringen i tirsdags.
Kunne man have lovgivet om det her tidligere?
Inflationen har været stigende igennem længere tid, men har først i løbet af foråret nået et niveau, som er meget, meget højt, og som klart overstiger det loft, som vi har vedtaget sammen.
Jeg er enig i, at vi helt generelt skal gøre, hvad vi kan, for at leve op til de tidsfrister, som er beskrevet i Folketingets forretningsorden.
Men af og til er der jo hensyn, som taler imod, og derfor har vi også hastelovgivningsredskabet beskrevet i samme forretningsorden.
Jeg mener ikke, at der, som hr. Rasmus Jarlov sagde tidligere, er risiko for sjusk her.
Jeg er i øvrigt også tilfreds med, at alle relevante parter i sagen i høringsperioden fra fredag til mandag fik lejlighed til at give deres holdning til kende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Det er jo ikke, fordi vi tager initiativ til at referere fra alle sådan nogle lukkede forhandlinger.
Men når nu man både ved førstebehandlingen og andenbehandlingen har hørt fra Dansk Folkeparti, at de mener, at de blev smidt ud af forhandlingerne, og man selv har siddet der og oplevet det og må konstatere, at nogle gange er partier uenige, og så er der nogle, der forlader nogle forhandlinger, og her var der altså overhovedet ikke tale om, at de blev smidt ud, så synes jeg bare, man må spørge, hvad det er for et billede, vi har af Folketinget, og den måde, vi arbejder sammen på.
Der synes jeg, man skal tage udgangspunkt i en rimelig omtale af det.
Jeg kan forstå, at Nye Borgerlige synes, at det her er en forkert måde at håndtere de her stigninger på.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Nye Borgerlige går ind for, at det her lovforslag om huslejeloft skal rulles tilbage, hvis det er sådan, at der er et blåt flertal efter et valg – om det er noget, som Nye Borgerlige har en holdning til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-09-22:
Det er meget uordentligt at referere fra forhandlinger på den måde og så samtidig fordreje kendsgerningerne.
Kendsgerningen var, fru Halime Oguz, at det skulle slutte kl. 13, og ministeren ville have et svar her og nu, og forhandlingerne skulle ikke fortsætte.
Vi ville fortsætte forhandlingerne i næste uge.
Det sagde vi meget klart.
Vi ville have beregninger på vores model, men det kunne vi ikke få.
Hvorfor ville vi have beregninger på vores model?
Det ville vi, fordi det var en bedre model.
Man havde lagt sig fast på den model, som regeringen gik ind for, og hvorfor havde man gjort det?
Det må stå hen i det uvisse.
Det er jo ikke nogen forhandling.
Vi var aftaleparter, og når man er aftalepart, lytter man også til dem, der ikke er enige, og så afsøger man alle muligheder.
Det var man ikke interesseret i, for det skulle slutte på det tidspunkt, og derfor blev vi jo reelt smidt ud.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-22:
Det er en spændende debat om, hvem der blev smidt ud, og hvem der gik selv osv.
Nu har jeg jo kun siddet herinde i Folketinget i knap 3 år.
Men hvis det er sådan en helt ny præmis, vi skal til at lægge, så glæder jeg mig da til møderne.
Jeg er fuld tilhænger af stor offentlighed og åbenhed i møderne.
Så skal vi jo bare til at holde fuldstændig åbne møder herinde.
Så lad os da se, om det bliver den nye præmis, når man refererer direkte, hvad andre har sagt til møder.
Til det konkrete her vil jeg sige, at vi i Nye Borgerlige ikke kommer til at støtte det her.
Vi vil gerne kigge på, om der skal gøres noget for lejerne.
Vi synes faktisk, at hr. Alex Ahrendtsen og DF havde et forslag, som var værd at dykke ned i og få nogle beregninger på for at se, om det var en bedre løsning, som kunne gå ind lidt mere kirurgisk og ramme der, hvor der var nogle udfordringer.
Jeg synes også, at det er en uskik, at man i hele processen omkring lovforslaget her går ind med tilbagevirkende kraft og blander sig i allerede indgåede kontrakter, som jo er lavet under de forudsætninger, som Folketinget selv har vedtaget.
Det er fuldstændig rimeligt, hvis Folketinget mener, at de regler, som de selv har lavet for 7 år siden, ikke er gode nok og ikke passer mere.
Så skal man jo sætte sig ned og lave de regler om.
Men at gå ind og gøre det med tilbagevirkende kraft og derved gå ind og blande sig i kontrakter synes jeg er en uskik.
Derudover er der et problem i det her, nemlig at det jo skal finansieres af nogen, og det bliver finansieret af de pensionskasser, hvor der er sosu-assistenter og lærere og andre.
Vi synes altså, det er forkert, at vi beder dem om at tage regningen for, at man nu skal til at føre – som jeg betragter det – valgkamp, fordi man vil hastebehandle noget sjusk igennem her.
Et tredje punkt, som jeg også synes er problematisk, er, at der er en usikkerhed om ekspropriationsspørgsmålet blandt eksperter.
Det kommer der, og det er der, og der er en risiko for det.
Vi er glade for den her eksperthøring, der har været, men vi synes stadig væk ikke, det er ordentligt belyst.
For man må også erkende, at der var uenighed blandt de eksperter om graden af ekspropriation, både i eksperthøringen, men også mellem det, andre eksperter har udtalt.
Det synes jeg er et grundlæggende problem, og derfor – når man insisterer på at haste sådan noget igennem, hvor vi ikke har en garanti og der er en betydelig risiko for ekspropriation og grundlovsbrud – kan vi ikke stemme for det i Nye Borgerlige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-09-22:
Jeg er glad for, at Enhedslisten indrømmer, at man selv er med til at rulle det her loft tilbage, fordi det kun varer i 2 år, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor man er så voldsom i sit angreb på bl.a. Det Konservative Folkeparti, som forudskikker, at der vil være en mulig tilbagerulning.
Synes man, det er en ordentlig måde at debattere på i Folketingssalen, når man selv er med til at rulle tingene tilbage, fordi loftet er midlertidigt?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Jamen altså, når det er midlertidigt, er det jo, fordi vi laver en bedre loft i løbet af de næste 2 år.
Når jeg kritiserer Konservative, er det, fordi deres politiske leder i sit facebookopslag kommer frem til, at der er en risiko for, at staten bliver pålagt 3,5 mia. kr. i udgifter, hvis det er sådan, at det her lovforslag er ekspropriativt.
Jeg synes ikke, det er rimeligt at tage så stort et beløb og lave en tekst, hvor man ligesom sammenligner det her med, hvad der skete i forbindelse med minkene.
Altså, det her er ikke et minnkindgreb – det er et huslejeloft af begrænset karakter; det er begrænset til 2 år, og det er begrænset til 2 gange 4 pct.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-22:
Vi kan jo udmærket være uenige om, om det her lovforslag er en god idé eller ej.
Nogle går ind for et huslejeloft, nogle gør ikke og betragter det som noget, der vil ødelægge lejemarkedet, fordi der med et huslejeloft vil være færre, som vil udbyde boliger, der vil være færre investeringer i boliger, og det vil føre til en dårligere boligmasse på bare mellemlang og på lang sigt.
Det er så, hvad det er; det kan vi være uenige om, men vi burde være enige om, at vi skal have en ordentlig kvalitet i lovarbejdet i Folketinget.
Og der synes vi jo, at det er meget forkert, at alene fordi man har travlt med at blive klar til et folketingsvalg, skal ting hastes igennem.
Der er jo ikke ud over det nogen exceptionel situation, der gør, at det er vigtigere, at det her lovforslag bliver vedtaget i dag end i næste uge eller om 2 uger.
Så hvordan kan Enhedslisten bakke op om, at det skal foregå så forhastet, så der ikke er en ordentlig høringsperiode, og så der ikke er tid til at komme i dybden med de meget komplicerede juridiske problemstillinger, bl.a. om ekspropriation?
Jeg synes, det er meget hurtigt, at man bare lige fejer det til side og siger, at der er ingen problemer, når der ikke har været tid til at diskutere det ordentligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Jamen jeg siger ikke, der ikke er nogen problemer.
Og grunden til, at der var et ønske om, at det her skulle vedtages og komme til at gælde inden den 1. oktober, er, at der er mange, som har lejekontrakter, der er nettoprisindekseret, og hvor huslejeforhøjelser fra 1. januar skal ske med 3 måneders varsel, og det er sådan set 1. oktober, og derfor er det med det argument rimeligt at haste det igennem på den her måde.
Jeg havde meget gerne set, at vi havde en længere høringsperiode.
Da vi var færdige med forhandlingen, var det første, jeg nævnte, efter vi var færdige: Husk nu, at der skal være en ordentlig høring.
Og så ender det desværre med, at dem, der var bag aftalen, blev hørt meget kortvarigt, inden man samme eftermiddag sendte det ud i offentlig høring kl. 15.44 og skulle have svar inden kl. 10.00.
Hvis man havde været hurtigere til at lave lovforslaget, mener jeg at man godt kunne have haft en høring på en uge, og det ville også have medført, at man måske kunne have lidt mere elastik i forhold til hastebehandling.
Og det er jo lidt spøjst.
Vi har en hastebehandling lige om lidt igen.
Vi har tit nogle urimelige forhold.
Det er et midlertidigt loft, som indebærer, at der kan være en huslejestigning på op til 4 pct. om året i 2 år, og på de 2 år skal der laves et godt forslag til, hvordan vi laver et mere rimeligt indeks, hvor man jo, som vi har fået ændret det til i aftaleteksten, skal se på den samlede økonomi for sådan nogle udlejningsejendomme.
Det vil sige, at vi ikke bare kommer til at forholde os snævert til et indeks, men også kan se på, hvilken betydning den her markedsleje har for udlejningsejendomme, hvad det har af betydning, at der har været en tendens til, at man i nogle dele af landet kan score nogle meget store gevinster ved at handle udlejningsejendomme, og hvad det har af betydning for lejerne, at den forudbetalte leje sådan set også stiger, hvis huslejen stiger.
Det får vi mulighed for at vurdere i forbindelse med et seriøst arbejde, inden vi kommer frem til et andet indeks, og det vil jo helt sikkert medføre, at man ikke i det nye indeks tager med, at huslejen kan stige, hvis det er sådan, at fødevarepriserne stiger, eller hvis dieselen stiger, altså at man holder de dele af energisektoren ude, som ikke har med trappebelysning og deslige at gøre.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-22:
Men de urimelige forhold, der er for Folketinget med hensyn til hastebehandlinger,
Der er ikke nogen, der gør det mod os.
Det er Folketinget, der godkender de her hastebehandlinger, og hvis Folketinget sagde nej, ville hastebehandlingerne ikke finde sted.
Så man kan jo ikke skyde det over på regeringen og sige, at selv om vi sidder og stemmer for, er det regeringens skyld, at der er de her hastebehandlinger.
Det er Folketinget, der skal sige nej, det er Folketinget, der skal stå vagt om, at der er en ordentlig lovkvalitet i det arbejde, som vi selv laver i Folketinget, og hvorfor gør Enhedslisten ikke det?
Kan ordføreren forstå, at det virker, som om der for Enhedslisten er ét sæt principper, når det er noget, Enhedslisten går ind for, og et andet sæt principper, når det er lovforslag, Enhedslisten ikke går ind for?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Altså, da vi første gang læste, at der var udsigt til de her høje huslejestigninger, skrev vi til den nye boligminister og sagde: Vi vil gerne have forhandlinger om det her.
Og det fik vi så i løbet af en uge.
Hvis det var sådan, at man ovre i ministeriet selv havde fundet frem til, at der var tale om et problem, ministeriet var nødt til at løse, så kunne initiativet jo være taget ovre i ministeriet i stedet for, inden vi ligesom skulle presse en forhandling igennem.
Så mere proaktiv handling kunne jo sådan set være fint.
Jeg kan da også undre mig over den hastelov, vi har lige om lidt.
Den kunne vi altså også godt have fået lidt før, for det er sådan set noget tid siden, vi har lavet aftaler omkring det.
Mona Juul (KF), 2022-09-22:
Tak for det.
Tak til ordføreren.
Jeg er interesseret i at spørge Enhedslisten om, hvad niveauet egentlig skal være i sådan en lovbehandling i forhold til ekspropriation.
Jeg kan forstå, at der generelt ikke vil være tale om ekspropriation.
Men er det niveauet?
Er det målet, at der generelt ikke skal være tale om ekspropriation?
Skal målet ikke være, at der på ingen måde må være tale om ekspropriation?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Jo, det ville da være ideelt.
Her har vi at gøre med noget, hvor man kan sige, at der er en eksisterende lejekontrakt.
Den bliver så ændret med det lovforslag, vi vedtager her.
Er det ekspropriation?
Og er det noget, som er meget stort i forhold til den samlede økonomi for den udlejningsejendom, når man forhåbentlig har lavet investeringen, fordi man gerne vil drive en udlejningsejendom i 100 år, og når man har en markedsleje, som gør det favorabelt, og man har mulighed for at sælge ejendom?
Man kan sandsynligvis sælge ejerlejligheder, hvis det er noget, der er opført efter 1992.
Så jeg synes, at det er et begrænset hjørne af den samlede økonomi, som vi her er inde at lave noget i med tilbagevirkende kraft.
Det har vi så nogle jurister som har forholdt sig til, og jeg lytter mig til og jeg håber, at man ovre i Justitsministeriet er klogere på den slags ting, end jeg er.
Mona Juul (KF), 2022-09-22:
Hvad tænker Enhedslisten egentlig der er tilbage af udlejningsselskaber oven på boligreguleringslovens § 5, stk. 2-indgrebet, oven på en eventuel lagerbeskatning og nu oven på et huslejeloft, som jo også er hæmmende?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-22:
Inflation er jo, når pengene bliver mindre værd, og det bliver de for alle i samfundet.
Det bliver de for lejerne, og det bliver de også for udlejerne.
Når vi på et tidspunkt kommer ind i foråret og der skal være overenskomstforhandlinger, vil vi opleve, at lønmodtagerne vil kræve og få lønstigninger, sådan at reallønnen følger med den udvikling, der har været i pengenes værdi, og sådan at lønnen følger inflationen.
Så vil dem, der bor til leje, få en højere løn til at betale de højere priser, men hvis de bor til leje i et af de her byggerier, som nu får et huslejeloft, vil de ikke skulle betale en tilsvarende høj husleje.
De får sådan set en gevinst ud af at få en højere løn, som følge af inflationen, men de skal ikke tilsvarende betale en højere husleje.
Er det, vi ser her, ikke bare, at Enhedslisten er et parti for bestemte grupper i samfundet, og at Enhedslisten er imod udlejere og for lejere?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Det sidste om, at vi er mest på lejernes side, er fuldstændig korrekt.
Den her inflation vil jo medføre et ønske om højere lønninger, men jeg vil da tvivle på, at det er sådan generelt, at vi kommer frem til lønstigninger på 4 pct.
Gør vi det, får de, der bor i de her boliger, mulighed for at betale deres højere husleje.
Så der er altså nogle på overførselsindkomst, der bor i de her dyre lejligheder, som også bliver ramt af en huslejestigning på 4 pct.
Det ville jo så have været dobbelt så slemt, hvis vi ikke havde lavet det her indgreb, for så havde det været 8 pct.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-09-22:
Jeg bider mærke i en enkelt ting i ordførerens ellers udmærkede tale, nemlig spørgsmålet om at rulle det tilbage.
Enhedslisten er jo selv med til at rulle denne lov tilbage, i og med det er et midlertidigt loft, der varer i 2 år.
Er vi enige om, at Enhedslisten sammen med regeringen og de øvrige støttepartier selv ruller det her loft tilbage, fordi det er midlertidigt?