runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-20:
Tak for ordet.
Lovforslagets formål er for mig at se transparens, effektivitet og en mere fremsynet udvikling relateret til Energinets elforsyning og lov om naturgasforsyning, og det kan vi i Nye Borgerlige hilse velkommen.
Ydermere har jeg bemærket, at der tilsigtes en mere balanceret forbrugerbeskyttelse og økonomisk effektivitet.
Jeg er i øvrigt enig i Kommunernes Landsforenings bemærkninger i deres høringssvar.
Den nye proces med interessentinddragelse og politisk inddragelse i forhold til fremtidige investeringer i Energinet og elforsyningen generelt og naturgasforsyningen bør også inddrage kommunerne.
Det er i alles interesse, at lokale myndigheder og lokale politikere får mulighed for at blive inddraget og dermed tage ejerskab for nye tiltag og investeringer i elforsyningen i Danmark, og med disse ord støtter Nye Borgerlige lovforslaget.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Med ændringen af formålsparagraffen i Energinet tilpasser vi Energinets formål til den fremtid, som vi alle sammen kan se ind i.
For at nå i mål med vores klimamålsætninger er det nødvendigt, at vi udbygger vores elnet kraftigt, og det kræver investeringer og planlægning, som Energinet ikke kan imødekomme med den nuværende formålsparagraf.
Så det er en klart nødvendig ændring af Energinets formål, og det velkommer vi selvfølgelig.
På den anden side vil vi også gerne have et energinet, som er omkostningseffektivt, og at vi kan levere strøm til borgerne på en effektiv måde.
Som det er blevet nævnt heroppefra flere gange, er Energinet et naturligt monopol og har ikke noget naturligt effektiviseringspres på sig, så derfor er jeg glad for, at den del af aftalen også fokuserer på, at vi har et effektivt Energinet.
Det er sådan set også vigtigt for den grønne omstilling, for hvis vi ikke har adgang til billig el fremadrettet, kan vi heller ikke lave effektive power-to-x-løsninger fremadrettet.
Så det er i vores allesammens interesse, at der både er en effektiv udbygning af vores elnet og en effektiv prissætning af vores el.
Ellers kommer vi ikke i mål med den grønne omstilling, og begge dele er nødvendigt her.
Så det er vigtigt, at der er, også som det er nævnt af Søren Egge Rasmussen lige før, at der er en åbenhed omkring processen, og at vi har en diskussion om, hvordan vi kommer i mål med den mest effektive og fremtidssikrede udbygning af vores elforsyning i Danmark.
Med de ord kan vi tilslutte os det nærværende lovforslag.
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Tak for det.
Der ligger her et rigtig godt lovforslag til fremtidig regulering af Energinet, og jeg vil indledningsvis kvittere for, at det ud fra nogle bekymringer, der var i høringssvarene, er blevet opdateret i forhold til det lovforslag, der kom tidligere i år.
Jeg synes, at det, der ligger her, er rigtig godt ramt.
Man kan sige, at det grundlæggende er at sikre, at Energinet kan bygge de motorveje i vores energiforsyning, som skal til, for at vi kan nå et klimaneutralt Danmark, og for at vi i det hele taget kan få den grønne energiforsyning ud til distributionsnettet.
Der er flere ordførere, der har været inde på de mange gode elementer i lovforslaget, i særdeleshed at formålsparagraffen nu har et skriv om, at Energinet skal arbejde for en klimaneutral energiforsyning, men jo også det særdeles vigtige i, at man har en fremadrettet investeringsprofil, så vi ikke ser bagud og på, hvad der tidligere har skullet til i forhold til at investere i transmissionsnettet, men altså hvad der skal til for at nå de ambitioner, vi har i forhold til både grøn gas, men jo i særdeleshed grøn strøm.
Der kommer endvidere en større transparens og politisk inddragelse i forhold til nogle større investeringsbeslutninger, hvilket også er vigtigt.
Som den tidligere ordfører sagde, håber jeg også, at der kan hentes noget inspiration, når der skal laves indtægtsrammeregulering for distributionsselskaberne, elnetselskaberne, for det er netop i distributionen, at vi også har brug for, at der kommer et blik mod, hvad det egentlig er for en elektrificering, Danmark har brug for for at nå klimamålet, og hvad det er for nogle investeringer, der skal laves i elnettet, for at nå derhen, i stedet for at vi ser bagud.
Vi mener, at der er god inspiration at hente i den her reguleringsmodel, også for distributionsselskaberne.
Vi synes, det er rigtig godt, og det vil få Energinet til at bringe os endnu tættere på en grøn fremtid.
Inger Støjberg (V), 2020-11-20:
Jeg kan sige så meget, at det jo sådan set er ligegyldigt, hvem man er, og hvor man bor: Man skal man ikke udsættes for voldtægt.
Ruben Kidde (RV), 2020-11-20:
Tak for det.
Der er tale om en opfølgning på henholdsvis klimaaftalen af 22. juni og så en politisk aftale om en fremtidssikret økonomisk regulering af Energinet helt tilbage fra 2018, og det er naturligvis et lovforslag, som Radikale Venstre kan støtte, for med vores politiske 70-procentsmålsætning er det vigtigt, at vi har en tidssvarende regulering af den danske elinfrastruktur.
Her er den opdaterede økonomiske regulering af Energinet et godt skridt i den rigtige retning.
Med lovforslaget foreslås en ændring af Energinets formålsbestemmelse, hvorved Energinet i sin opgavevaretagelse i højere grad vil skulle bidrage til udviklingen af en klimaneutral energiforsyning, og samtidig sættes en tydeligere grøn retning for Energinet, hvor klima og miljø skal være et bærende hensyn i selskabets drift og udvikling samt i udbygningen af den overordnede energiinfrastruktur.
Med lovforslaget foreslås desuden en ny proces for Energinets investeringer, der skal styrke transparensen om Energinets planer for udbygningen af den overordnede infrastruktur for el og gas.
Lovforslaget lægger op til at indføre en indtægtsrammeregulering for Energinet.
En indtægtsrammeregulering er en mere moderne regulering, der giver incitamenter til en effektiv drift og effektive investeringer i modsætning til hvile i sig selv-reguleringen, og det synes vi er positivt – ikke mindst fordi der så også samtidig tilrettelægges en ny fremadskuende regulering af Energinet, så der også er en mekanisme, der kan sikre de nødvendige investeringer, der ligger ud over det historiske investeringsniveau, som alene dækkes af en simpel historisk indtægtsrammemodel, og det er altså en måde, hvor man kan sikre, at der er en balance mellem et effektiviseringspres og så på den anden side en ramme, der giver rum til de nødvendige nye investeringer.
Og i parentes bemærket
mener Radikale Venstre jo også, at elnetselskabernes indtægtsrammer skal have et fremadskuende element, så vi har det på distributionen og ikke kun på transmissionen, som vi taler om nu her, men det er jo så et område, vi kan tage fat i – forhåbentlig med en elektrificeringsstrategi, som vi skal diskutere i det nye år.
Man kan jo sige, at grundlæggende er forudsætningsgrundlaget for Energinets langsigtede udviklingsplaner stadig væk ikke tænkt ind i en 70-procentsramme, fordi vi jo endnu ikke sådan politisk har besluttet, hvordan vejen til de 70 pct. skal indfries, og hvilken rolle elektrificeringen skal have.
Derfor kan man jo ikke hundrede procent vurdere, om reguleringen af Energinet er tilstrækkelig, eller om der bliver foretaget de tilstrækkelige investeringer på baggrund af det, vi har nu, men det er et kæmpe skridt i den rigtige retning.
Igen vil jeg henlede opmærksomheden på, at Radikale Venstre med stor spænding ser frem til den diskussion, vi skal have, af en samlet elektrificeringsstrategi frem mod 2030 i det nye år.
Så med de bemærkninger støtter Radikale Venstre naturligvis op om lovforslaget.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Det synes jeg er dejligt.
Så skal man huske på, at det går hele vejen op, og at det også er i forhold til ressourcer til at uddanne politiet til virkelig at håndtere de her sager – i den pågældende sag, som jeg har kendskab til, må jeg sige, at håndteringen har været lidt tvivlsom, men det skal jeg ikke belemre ordføreren med.
Men det er jo for de her unge kvinder en helt særlig sag, og de føler, at de bliver frarøvet deres krop.
Derfor er lovforslaget som sådan fantastisk.
Men vi er jo nødt til at sikre, at behandlingen i starten er den rigtige, at anklagemyndigheden har de rigtige ressourcer – det har regeringen spillet ud med – men vi skal også sørge for, at domstolene har de ressourcer, der skal til.
Det skal bare være opfordringen herfra.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-20:
Jeg tror nemlig ikke rigtig, at det hører til politiforhandlingerne.
Jeg vil rigtig gerne have en passus i retsplejeloven om, at når man har en person med et mentalt handicap, ja, så skal man vurdere offerets støttebehov, så offeret har samme lige adgang til at løfte sin sag som alle andre.
Specielt fordi vi jo desværre ser nogle overgreb på bosteder og andre steder, hvor der er mennesker med kognitive og psykiske handicap, så synes jeg, det er rigtig væsentligt, at vi får givet dem den frie og lige adgang.
Så vil Venstre være med til at arbejde for det?
Inger Støjberg (V), 2020-11-20:
Umiddelbart lyder det for mig som noget, der også vil kunne have plads i politiforhandlingerne, som SF jo også er en del af.
Som sagt: Vi er villige til at diskutere alting, men har dermed ikke givet tilsagn om, at vi er enige med SF om alting.
Men jeg synes jo, at man skal fremsætte nogle forslag, og så må vi tage diskussionen derfra.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-20:
Jeg vil også gerne sige tak for Venstres opbakning.
Jeg synes faktisk, det er rigtig dejligt, at vi kan samles om et forslag her, som er så vigtigt.
Der er måske lidt en sidegren til det her forslag, som jeg gerne vil spørge om, og det drejer sig egentlig om mennesker med kognitive og mentale handicap.
Der kom en ny rapport fra Institut for Menneskerettigheder for ikke så lang tid siden, som viser, at deres sager er i større risiko for at ende med et tiltalefrafald.
Der er fire gange så stor sandsynlighed for det.
De har sværere ved at løfte deres sager.
De har sværere ved at forstå, hvad der sker i en retssag.
De får faktisk heller ikke erstatning, fordi det er noget, man skal søge efter selve domsforhandlingen.
Det har jo også en konsekvens i forhold til voldtægtssager, hvor vi jo desværre kan se, at der af og til er overgreb på bosteder og andre steder, som har de her mennesker boende.
Så jeg vil bare høre, om Venstre vil give tilsagn om, at vi også får kigget på den problemstilling.
Inger Støjberg (V), 2020-11-20:
Det handler sådan set om at få ordentlighed ind på det her felt, så retfærdigheden kan ske fyldest de steder, hvor det har knebet.
Rosa Lund (EL), 2020-11-20:
Det er jeg bestemt enig med fru Inger Støjberg i, og hvis der er noget, jeg har lagt mærke til, som man har fremhævet nogle gange fra Venstres side, så er det jo, at vi ikke løser det her problem uden også at styrke seksualundervisningen i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne.
Det er jo også et spørgsmål, vi har rejst flere gange i Enhedslisten, så der synes jeg da, at det er helt oplagt, at vi mødes i det samme forhandlingslokale og bliver enige om at styrke seksualundervisningen.
Inger Støjberg (V), 2020-11-20:
Jamen det vil jeg da også gerne kvittere for, og så vil jeg sige til fru Rosa Lund, at det jo kunne være, at man nogle gange også godt kunne diskutere med de blå partier og så rent faktisk nå til enighed om nogle ting.
Men nu er vi, hvor vi er, og lad os så få en ordentlig udvalgsbehandling af det her.
Rosa Lund (EL), 2020-11-20:
Tak for det, og tusind tak til fru Inger Støjberg for talen.
Jeg er faktisk en lille smule rørt over, at Venstre støtter det her lovforslag.
Det er meget, meget positivt.
Enhedslisten har fremsat forslag om det her i Folketingssalen hele tre gange, og Venstre har stemt imod hver gang.
Så jeg vil sige, at jeg også bliver rørt, fordi det kommer lidt som en overraskelse, at Venstre støtter det, men det er jo en meget, meget positiv overraskelse, at I støtter det her lovforslag i Venstre.
Så det vil jeg egentlig bare sige tak for til både Venstre og fru Inger Støjberg.
Inger Støjberg (V), 2020-11-20:
Det kvitterer jeg selvfølgelig for, men ét er jo, at man har et forståelsespapir sammen med nogle meget røde partier, og det er, som det er.
Noget andet er jo, at der ikke kan gå skår af regeringen, der i hvert fald siger, at man ønsker at samarbejde bredt i Folketinget, ved også at vise, at man rent faktisk ønsker det.
Så det ærgrer os, men det skal jo ikke komme voldtægtsofrene til skade, at vi har en regering, der efter min mening måske samler sig lidt for meget omkring de røde partier.
Men det er, som det er, og vi kommer til at stemme for det.
Vi kommer til at komme med nogle af de indspil, som jeg har nævnt her.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-20:
Det er forhåbentlig og formentlig et fælles mål, at færre kvinder skal voldtages, og at flere gerningsmænd skal straffes.
Men det er forhåbentlig også et fælles mål, at retssikkerheden for alle parter skal bestå.
Har ordføreren og Socialdemokratiet, regeringen og aftaleparterne gjort sig nogen overvejelser om retssikkerheden for mænd med de beføjelser, man nu giver til domstolene til at dømme i seksuelle relationer mellem to mennesker, hvor der, som ordføreren selv siger, ikke har været vidner til stede, og hvor det selv i ægteskabelige sammenhænge kan betyde, at et skænderi forud for, at man senere samme aften har sex, kan medføre, at det her bliver erklæret for en voldtægt?
Er vi så ikke på den forkerte side af, hvad retssikkerheden burde give af muligheder for borgerne?
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Tusind tak for den meget konstruktive tilgang.
I forhold til processen var det her, som jeg også svarede hr. Ole Birk Olesen tidligere, en meget, meget tydelig del af vores forståelsespapir og derfor også noget, vi føler os bundet til at levere.
Jeg vil gerne kvittere for den meget konstruktive tilgang og sige, at vi selvfølgelig også går til det med samme konstruktive tilgang i lovbehandlingen her, og jeg oplever bestemt også, at Venstre er lige så optaget af det her, som vi andre er, både i forhold til det her, men også i forhold til de igangværende politiforhandlinger.
Jeg synes, det er meget, meget positivt, at vi kan samle et meget, meget bredt flertal, for det er et vigtigt, vigtigt signal at sende til alle de kvinder i det her samfund, som fortjener, at deres sager bliver taget seriøst.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Tre-fire unge drenge med en anden etnisk minoritetsbaggrund tager en ung pige med ind i en baggård eller i en kælderskakt, griner ad hende osv. og har sex med hende på skift.
Siger hun nej?
Nej, det gør hun ikke.
Er hun der frivilligt?
Det påstår de; det er ord mod ord.
Med den her lovgivning om samtykke indskærper vi, at det ikke bare skal være frivilligt, men at det også skal ske med samtykke.
De vil nu blive spurgt: Hvad gjorde I for at sikre jer det samtykke?
Det vil også være en skærpende omstændighed, at de står der på den måde og intimiderer.
Så der er en forskel, og vi vil ikke være med til, at der kan stå sådan tre-fire unge drenge og presse en ung pige til sex, grine ad hende og måske endda optage det lidt og så bagefter stå og forklare, at det selvfølgelig bare var helt frivilligt og dejligt og fantastisk.
Det er da fair at forvente, at vi kan straffe dem, hvis ikke det står fuldstændig klokkeklart, at det dér var en aftale med samtykke.
Det er rigtigt, at Straffelovrådet havde 10 medlemmer, der mente ét, og 1 medlem, der mente noget andet, og de lavede et meget godt arbejde.
Noget af det arbejde, der ikke var så godt, var, at de ikke ville forholde sig til hinandens argumenter og eksempler hele vejen igennem, og det er selvfølgelig klart, at det gør det lidt vanskeligere.
Når vi valgte at gå med samtykket, var det, fordi der er rigtig mange overlap mellem de to begreber, og det kommer meget an på, hvordan man definerer dem.
Det her er også et klart, tydeligt signal om, at man altså har retten til selv at bestemme over sin egen krop, og det er da ikke urimeligt at forvente, at hvis man indleder et seksuelt forhold til en anden person, skal det selvfølgelig foregå med samtykke.
Så kan man jo godt segmentere det i frivilligt eller samtykke osv.
Det vigtigste har hele tiden været, at indholdet er stærkt.
Men ord betyder selvfølgelig også noget, og det at lægge vægt på samtykke sender også et signal om, at man altså skal sørge for, at begge parter ikke bare er indforståede, men at de også har lyst til det, der foregår.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-20:
Der er alt for mange kvinder i Danmark, der bliver voldtaget, og der er alt for mange gerningsmænd, der får lov at gå fri.
Derfor er vi i alle partier i Folketinget enige om, at der skal gøres noget ved det, og at der er en politisk opgave, der skal løses.
I den forbindelse har man forud for det her lovforslag bl.a. spurgt Straffelovrådet, hvad de anbefaler af de to varianter, som man har talt om, altså en lovgivning baseret på frivillighed og en lovgivning baseret på samtykke.
10 ud af 11 anbefalede en lovgivning baseret på frivillighed.
Man var simpelt hen bange for, at det ville kriminalisere sex mellem mennesker unødigt, hvis man vælger den vej, som regeringen og flertallet af de røde partier nu har valgt.
Kan ordføreren beskrive, hvorfor man har valgt at gå samtykkevejen frem for frivillighedsvejen?
Altså, hvad er det, der ligger?
Hvad er forskellen på de to, som har gjort, at man har valgt samtykke frem for frivillighed, som Straffelovrådet anbefalede?
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Det starter med, at vi har en god lovgivning, der klokkeklart fortæller alle i det her land, hvilke rettigheder man har, og at man skal ikke være i tvivl om, at man bør anmelde det, man bliver udsat for.
En ting er de sager, der bliver anmeldt, men der er rigtig mange sager, der ikke bliver anmeldt, også fordi over 70 pct. af de her voldtægter foregår i parforhold eller i parforholdslignende forhold.
Derfor er vi nødt til at sende et klart og tydeligt signal herfra i dag om, at det ikke længere skal være sådan, at man er i tvivl om, om man i virkeligheden bør anmelde det.
Og når man anmelder det, skal det selvfølgelig tages seriøst.
Man skal hele vejen igennem – det kan være, når man bevæger sig derned dagen efter, samme aften eller 10 dage senere – selvfølgelig tages seriøst, og det kræver da, at vi sætter ind og følger en række af de anbefalinger, der er kommet fra en række gode eksperter, om, hvordan vi gør det meget bedre, og det er både på politistationen, men også helt op til domstolene.
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-24:
Det er en rigtig stor fornøjelse at være med til i dag at implementere en del af klimaaftalen for energi og industri.
Her har vi et rigtig godt eksempel på, at det godt kan lade sig gøre at rydde op i et gammelt afgiftssystem, fremme den grønne omstilling og harmonisere virksomheders konkurrencevilkår i ét tiltag.
For os i Radikale Venstre handler det i bund og grund om, at vi gerne ser en stor, gennemgribende elektrificering af Danmarks energiforbrug, både hjemme i privaten og i virksomhederne.
Uanset hvad strømmen bruges til, så skal den være billig, og den skal være grøn.
Vores strøm er nemlig rigtig godt på vej til at blive 100 pct. grøn, så det giver god mening at fjerne afgiften fra lige netop en energiform, vi gerne vil fremme.
Logikken er stadig, at det skal være dyrere at varme op med fossile kilder og billigere at varme op med grøn el.
Afgifterne på rumvarme og procesforbrug bliver ens, og der vil ikke længere være afgift på elbaseret overskudsvarme.
Som konsekvens ophæver vi reglerne for overskudsvarmeafgift for elbaseret overskudsvarme.
Det ved jeg at der er mange der er rigtig glade for – det har vi diskuteret rigtig mange gange i de forløbne år.
Men vi forhøjer også rumvarmeafgiften for fossile brændsler.
Rumvarmeafgiften for de enkelte fossile brændsler vil fortsat variere efter det enkelte brændsels energiindhold, og det er en rigtig god idé.
Det er faktisk et solidt halvstort skridt, måske ovenikøbet med et lille hop på, og det er vi rigtig, rigtig glade for, så vi støtter forslaget varmt.
Carl Valentin (SF), 2020-11-24:
Man er jo nødt til at kigge på det samlede billede.
Altså, man kan jo godt se, at det her isoleret set koster nogle penge.
Så må vi finde nogle penge nogle andre steder.
Carl Valentin (SF), 2020-11-24:
SF bakker op om forslaget her.
Forslaget bygger på klimaaftalen, som vi fik på plads tidligere på året, og som bl.a. skal være med til at sænke drivhusgasudslippet i Danmark med 70 pct. inden 2030, og det er klart, at vi derfor som led i den grønne omstilling skal gøre det mere eftertragtet at bruge grøn el til at opvarme huse, både privat og i virksomhederne.
Vi skal ikke bare sikre os, at der er et grønnere alternativ at vælge for alle, vi er også nødt til at gøre det attraktivt at tilvælge de grønne alternativer.
Derfor er det en positiv retning at gå i, at vi vil lade forurenerne betale ved at hæve afgiften for fossile varmekilder.
Det er dog beklageligt, at regeringen stadig ikke i forlængelse af denne afgift vil overveje en generel afgift på drivhusgasser for de større industrielle forurenere i samfundet.
Ligeledes mener vi, at der med fokus på reduktion af drivhusgasudslip og partikelforurening burde inkluderes et forbud mod installation af gasfyr.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Men SF stemmer jo for det her lovforslag, som ikke rummer alt det andet, som SF også gerne vil.
Det vil sige, at det her forslag isoleret set fører til 850 mio. kr. mindre i statskassen, som SF så ikke kan bruge på minimumsnormeringer til pædagoger og andre offentligt ansatte.
Så man kunne ikke stå uden for en grøn aftale, selv om det førte til noget, man ikke ville, eller hvad er forklaringen?
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad SF's politik egentlig er i forhold til grøn omstilling og skatteprovenu.
For vi hører tit SF sige, at de gerne vil have en grøn omstilling, men at det jo ikke må koste penge i statskassen, som kunne have været brugt på velfærd.
Det her lovforslag koster jo 850 mio. kr. fra statskassen, fordi man har analyseret sig frem til, at vi bliver nødt til at lette nogle afgifter her for at få folk til at foretage det grønne valg.
Men så er der jo 850 mio. kr. mindre i statskassen, som SF kan bruge på pædagoger og sådan noget.
Har SF skiftet holdning, eller er SF blevet trukket ind i det her?
Hvad er forklaringen?
Carl Valentin (SF), 2020-11-24:
Vi har selvfølgelig ikke skiftet holdning.
Og i de planer, vi selv har fremlagt i forhold til grøn omstilling, indgår jo også forskellige andre skatter og steder, hvor vi vil hæve skatten for ligesom at sikre flere penge i kassen, som vi også kan bruge på den grønne omstilling.
Kim Valentin (V), 2020-11-24:
Tak til formanden.
Jeg skal lige starte med at sige, at CFC-reglerne intet har at gøre med cfc-afgiften, og det gør jeg som en ren reklame for, hvad det er, vi står og siger her, og så man kan følge lidt med.
Jeg har faktisk slået det op: Cfc står for klorfluorkarboner og har intet at gøre med controlled foreign companies.
Så hvis man lytter med, skal man ikke blive forvirret over det.
Jeg giver en lidt længere indledning her, fordi jeg ikke skal gentage, hvad hr. Troels Ravn sagde, men blot meddele, at i Venstre går vi også ind for at lave den her slags omlægninger, så vi kan få et mere klimarigtigt Danmark.
Det her med at nå 70-procentsmålsætningen er faktisk noget af det allervigtigste.
Så skal det også siges, at når man ændrer på elvarmeafgiften og man ændrer på rumvarmeafgiften på den måde, man gør her, så betyder det faktisk forholdsvis meget for rigtig mange virksomheder rundtomkring.
Så det er ikke bare sådan lige at gøre det; det betyder faktisk en hel del for virksomhederne derude, der skal omlægge en stor del af deres måde at gøre tingene på.
Det skal vi altid lige tænke på.
I Venstre må jeg sige vi kan støtte det her forslag, og vi glæder os til den videre implementering af de regler, der kommer, for at nå 70-procentsmålsætningen for Danmarks CO 2 -udslip.