Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-06:
Tak, og tak for kommentarerne til lovforslaget.
Det er et lovforslag, som gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet med dem.
Det er det, vi kalder IORP II-direktivet.
Det er et lovforslag, som erstatter den gældende lov om tilsyn med firmapensionskasser, som bl.a. gennemførte et tidligere IORP II-direktiv fra 2003.
I lighed med gældende lov vil lovforslaget få virkning for 17 firmapensionskasser, som tilsammen udgør ca. 1 pct. af det danske pensionsmarked.
Størstedelen af de 17 firmapensionskasser er meget små og under afvikling, og de har ret få medlemmer.
Så i Danmark vedrører reglerne altså en mindre del af de udbydere, der forvalter danskernes pensionsopsparinger, og det skyldes, at vi i Danmark har besluttet, at langt hovedparten af de danske pensionsudbydere er reguleret af de såkaldte solvens II-regler, altså et andet regelsæt, som i hovedsagen giver mere beskyttelse af pensionsopsparerne.
Det giver en ensartet og på en række områder også mere omfattende beskyttelse af hovedparten af de danske pensionsopsparere.
På europæisk plan er en betydelig større andel af den samlede pensionsopsparing omfattet af IORP-regelsættet.
Med det nye IORP II-direktiv er der gennemført en revision af reglerne for arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser.
Revisionen er begrundet i, at der på europæisk niveau har vist sig behov for at forbedre beskyttelsen af de pensionsopsparinger, som håndteres af arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser.
I en europæisk sammenhæng spiller disse pensionskasser en noget større rolle, end de gør i Danmark, bl.a. i forhold til at sikre forsørgelsen af aldrende befolkninger.
Danske firmapensionskasser er allerede i dag underlagt regler, som netop har til formål at sikre beskyttelsen af pensionsmidler.
Firmapensionskasserne er som andre pensionsudbydere underlagt bl.a. solvenskrav, governancekrav og regler for god skik.
De primære justeringer af lovforslaget vedrører implementering af direktivets skærpede krav til ledelse og styring af pensionskasserne og de nye krav, som skal sikre medlemmerne klare og relevante oplysninger om deres pensionsordninger.
Ved udarbejdelsen af lovforslaget har der været fokus på at sikre proportionalitet i regelgrundlaget ved på den ene side at opretholde en god medlemsbeskyttelse og på den anden side at fjerne byrder fra firmapensionskasserne, hvor det nu har været muligt og velbegrundet.
Derfor viderefører lovforslaget eksempelvis ikke gældende placerings- og spredningsregler i forhold til firmapensionskassernes investeringer.
Med lovforslaget vil der i stedet gælde et principbaseret krav om, at firmapensionskasser skal investere i overensstemmelse med det såkaldte prudent person-princip, som bl.a. indebærer, at aktiverne skal investeres, så de langsigtede interesser for medlemmerne som helhed varetages
bedst muligt
Lovforslaget viderefører ikke det gældende krav om, at firmapensionskasserne skal antage en ansvarshavende aktuar, og det skyldes, at der i direktivet er andre regler af aktuarmæssig karakter, der på anden måde dækker behovet.
Jeg kunne høre, at det var der lidt spørgsmål til under behandlingen, og det vil jeg derfor gerne uddybe lidt.
Det er sådan, at efter de gældende regler skal firmapensionskasser have en ansvarshavende aktuar, som bl.a. kan påse firmapensionskassens aktuarmæssige forhold og rapportere til pensionskassens bestyrelse.
Med lovforslaget har det været hensigten at få en passende balance mellem hensynet til beskyttelse af pensionskassernes medlemmer og hensynet til at sikre en direktivnær implementering, altså at undgå overimplementering.
Det var der flere af ordførerne der fik til at lyde som noget dårligt.
Det er det ikke.
Det er jo til gavn for kunderne, at pensionskasserne ikke har for stort besvær og for store udgifter.
Så når vi forsøger at holde igen med krav over for pensionskasserne, er det jo grundlæggende sådan set ikke for pensionskassernes skyld.
Så er det, fordi vi ønsker, at danskerne skal få mest muligt ud af deres pensionsopsparing.
Direktivet rummer nogle andre regler.
Selv om der ikke kommer til at være en ansvarshavende aktuar, rummer direktivet altså nogle regler, som sikrer, at de aktuarmæssige beregninger bliver lavet alligevel.
Det sikrer, at der bliver brugt aktuarmæssige kompetencer.
F.eks. er der et krav om at etablere tre nøglefunktioner, herunder at der skal etableres en decideret aktuarfunktion, som bl.a. har til opgave at overvåge og beregne pensionskassens aktuarmæssige forhold.
Det er jo derfor, at vi så har vurderet, at det krav, vi har haft hidtil om en ansvarshavende aktuar, ikke længere vil være nødvendigt.
Men det betyder ikke, at aktuarmæssige kompetencer forsvinder ud af firmapensionskasserne.
Det er efter vores vurdering altså ikke en forringelse for medlemmerne.
Det er vi selvfølgelig fuldstændig åbne over for at diskutere.
Jeg vil gerne lige have lov til at uddybe over for ordførerne, hvad det er, der ligger i lovforslaget, for i hvert fald at være sikker på, at alle har forstået, at der stadig væk er aktuarmæssige forpligtelser for firmapensionskasserne, og så må vi jo se, hvor vi så kan blive enige, således at der kan være et flertal i Folketinget, som kan stå bag.
Det er ikke noget, der vil bringe regeringens hvilepuls meget over 45, vil jeg sige, for der vil være tale om en ret lille ændring i forhold til det lovforslag, som vi har lagt frem.
Jeg tror godt, som vurderingen lige umiddelbart har været fra embedsmændene i Erhvervsministeriet, at vi godt kan lave en ændring, som gør, at der fortsat er en decideret ansvarshavende aktuar, og som også lever op til direktivet.
Det er klart, at det vil betyde en lille forøgelse af udgifterne for pensionskasserne og dermed en lille smule dårligere afkast for pensionerne, men hvis det er det, man ønsker, så er det i småtingsafdelingen, i forhold til hvad vi skal lave om.
Så jeg tror bestemt, at vi kan finde en løsning på det.
Det vil jeg selvfølgelig tage initiativ til en drøftelse af her, inden vi når frem til andenbehandlingen.
Det tror jeg egentlig var, hvad jeg ville sige.
Der er lidt, vi skal behandle i det næste stykke tid inden andenbehandlingen.
Jeg besvarer selvfølgelig også gerne de spørgsmål, der måtte være, nu eller senere under udvalgsbehandlingen.
Jeg er faktisk ikke hundrede procent sikker på, at jeg forstod spørgsmålet.
Derfor vil jeg gerne svare på det skriftligt her efterfølgende.
Jeg håber lige, at hr. Pelle Dragsted vil sende det spørgsmål om skattereglerne over – det tror jeg også lige jeg skal have skatteministeren ind over.