runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2021-04-22:
Jamen det er igen det der med, at jeg er sådan lidt ... hm ... skuffet over debatten.
Det, vi taler om, er sådan noget med, om vi skal hæve eller vi skal sænke, i stedet for at tale om, hvad truslen er.
Altså, vi kan jo ikke tale om beløbene løsrevet, og derfor med den måde, jeg i hvert fald ræsonnerer mig frem til det på, kommer beløbet til sidst i min opregning – efter man har identificeret truslerne, efter man har identificeret, om vi overhovedet kan omsætte de ekstra penge på fornuftig vis.
Men det står og falder med vores medlemskab af NATO.
Jeg synes ikke, vi skal tale så meget om beløbene.
Vi skal mere tale om at omlægge og prioritere anderledes, så vi adresserer den virkelige trussel mod Danmark.
Søren Espersen (DF), 2021-04-22:
Ja, da vi lavede det sidste forsvarsforlig, var der ingen, der anede, at Rusland på den måde havde skiftet karakter.
Vi var faktisk nærmest en slags allierede med Rusland – det er det, der er problemet.
Det er derfor, vi går meget ind for et generelt forsvar.
Men er det overhovedet muligt at vurdere trusselsbilledet 5 år frem i tiden i den her mærkelige verden?
Karsten Hønge (SF), 2021-04-22:
Altså, hr. Søren Espersen har fuldstændig ret i, at man jo ikke sådan kan vurdere 5 år før, hvordan billedet er.
Men jeg synes også bare, at der er nogle ting, der i hvert fald er ret åbenlyse.
Det er ikke en militær trussel mod NATO; Rusland er ikke en militær trussel mod Nato.
Det er en ret objektiv vurdering af det.
Så det er det ene punkt.
Og derfor skal man jo ikke bare bruge Ruslands objektive oprustning, som jo også finder sted, især i Arktis med nye flybaser på øerne deroppe.
Men der synes jeg faktisk, at man manipulerer med debatten ved at hive Rusland frem, i forhold til at det så skulle begrunde, at vi forøger vores forsvarsbudget med 17-20 mia. kr. – det er helt ude af proportioner, mener jeg.
Og jeg tror godt, at vi kan fastholde, at der fremover kommer andre ting, der betyder noget for Danmark, i forhold til cyberkrig, destabilisering og misinformation.
Søren Espersen (DF), 2021-04-22:
Men det er da mærkeligt, at Estland, Letland og Litauen og Polen og en hel masse andre af de tidligere medlemmer af Warszawapagten og Sovjetsystemet har en helt anden opfattelse end hr. Karsten Hønge.
Altså, de ved nok, at der er en trussel, som de kan vurdere.
Det samme gør i tusindvis af militæranalytikere fra en række lande.
Så jeg synes, at hr. Karsten Hønge i det her tilfælde puster sig op til at have en ekspertviden, som han i virkeligheden ikke har, og som ingen af os har.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-22:
Nej, jeg skal da ikke pludselig give mig ud for at være militærekspert.
Men som jeg også sagde i min tale, kan jeg da konstatere, at Rusland er til fare for nogle nabolande; det er jo det, der er min pointe.
Og det behøver man ikke være militærekspert for at kunne se, altså at det er åbenlyst, at Rusland truer og intimiderer Ukraine.
Det er jo åbenlyst, at det er en god idé, at Danmark bidrager sammen med NATO med at sende styrker til Baltikum for at vise nogle signaler over for Putin, som jeg også sagde.
Men det er jo én konklusion; det er ikke, at Rusland som sådan er en trussel over for NATO – det tror jeg ikke at nogen ædruelige mennesker vil påstå.
Søren Espersen (DF), 2021-04-22:
Mange tak.
Jeg vil lige sige noget med hensyn til det her med, at hvis vi bliver rigere og rigere, så kommer vi til at betale mere og mere.
Det gælder jo også f.eks. ulandsbistanden, hvor vi har et tilsvarende procenttal, 0,7 pct.
Jeg vil gerne have, at ordføreren forholder sig til, hvorfor det så er en god idé, for det vil Radikale Venstre synes.
Men det andet, jeg vil spørge om, er, hvad hr. Martin Lidegaard mener at dansk forsvar skal kunne.
Altså, hvor lang tid skal vi kunne forsvare os selv?
Sådan noget satte man op, også i forhold til den tale, jeg holdt.
Man satte det op, dengang vi havde en rigtig kold krig.
Der vidste vores forsvar præcist, hvor lang tid man skulle kunne holde fjenden stangen, inden afløsningen skulle komme, inden støtten skulle komme fra NATO.
Kunne ordføreren forestille sig, at vi kiggede på noget lignende, altså hvad vi skal kunne, og at vi bagefter så vurderede, hvad vi skulle betale for det?
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-22:
Altså, som det lidt ligger i spørgerens spørgsmål, skal vi nok tilbage til vikingetiden for at nå et tidspunkt, hvor Danmark helt alene og selv kunne forsvare sit territorium.
Det er kun i en NATO-kontekst, at det giver mening.
Jeg ved ikke, om det giver mening at opsætte den samme form for, kan man sige, ventetidskriterium, for sagen er jo, at hvad angår hele NATO's forsvar, for så vidt angår Rusland, og det er jo det, vi taler om her for all practical purposes – det er Rusland, der eventuelt skulle komme en trussel fra – er vurderingen fra NATO og fra vores egne tjenester osv., at truslen mod Danmark er meget beskeden.
Så det, alle kigger på, er jo de baltiske lande, og hvordan vi skal kunne bidrage.
Og der giver det i hvert fald mening, synes jeg, at vi skal bidrage til at gøre deres sikkerhed stor, for det bliver i sidste ende også vores egen sikkerhed.
Jeg synes ikke, at man kan sammenligne det med udviklingsbistanden.
Det er simpelt hen, fordi behovet for at mindske verdens lidelser, flygtningestrømme og migration er enormt.
Behovet er enormt, og behovet for flere midler er enormt.
Jeg mener ikke, at dansk forsvar har et uendeligt behov.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
Det er, fordi jeg synes, at ministeren er lidt for ivrig efter at fokusere på sin isolerede opgave som forsvarsminister, og så kunne det være, at ordføreren havde et lidt bredere udsyn.
Kunne vi lave en aftale om, at hvis forsvarsudgifterne stiger, stiger udviklingsbistanden også, ligesom Christian Kelm-Hansen, Svend Auken og andre har været med til at slås for, i stedet for det modsatte, nemlig at vi stjæler penge fra udviklingsbistanden og skærer ned på den og smider pengene over i forsvarsbudgettet?
Det er jo ikke noget skønt syn at se fra et parti, der engang sagde: »Knæk sablen! Bryd kronen!«
Det var, dengang man mente, at man skulle have et afmilitariseret samfund.
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Nu gør det jo nok ikke så meget, at jeg lille ordfører står heroppe og fortæller, hvad jeg mener om de ting nede i NATO.
Men jeg vil bare stadig væk sige, at jeg synes, det er uretfærdigt, at vi bliver målt på bnp, og at vi ikke kan få de arktiske kapaciteter ind.
Så jeg synes egentlig, at vi skal prøve at kigge på, hvad vi præsterer, og ikke altid, hvor mange penge vi egentlig bruger, og hvor fornuftigt vi bruger dem.
Vi ligger jo lige nu i superligaen i NATO.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-22:
Men det findes også i den kommunale sektor, at man nogle steder er gode til det.
Jeg er enig i, at hvis det kun var friplejehjem, der var i stand til det, var det friplejehjemmene, vi skulle lære af.
Men jeg synes, at vi skal lære af de plejehjem, der er i stand til at inddrage de pårørende mere og bedre.
Jeg synes i øvrigt, at det er hamrende vigtigt, at vi sætter det enkelte plejehjem meget mere fri, i forhold til hvordan de vil inddrage beboernes hverdag og det at kunne tage hensyn til de beboere, der er på det konkrete plejehjem.
Deres helbredssituation, deres sociale ønsker og behov indebærer selvfølgelig, særlig fordi der, som fru Jane Heitmann påpegede før, er så mange, som har demens, at vi skal blive bedre til at inddrage også de pårørende, og de skal også have mere at skulle have sagt.
Så jeg er åben for, at vi tager dialogen.
Det bliver et nej til beslutningsforslaget, fordi det simpelt hen ikke er finansieret, og derfor ville tiden gå fra de ældre, men intentionen er god.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-22:
Tak for det.
Tak til Venstre, Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og Liberal Alliance for at have fremsat det her beslutningsforslag, som giver os anledning til at have en god og vigtig debat i salen i dag.
Selv om jeg har på fornemmelsen, at de mange tilhørere på tilhørerpladserne måske venter lidt mere på en sag, der kommer på lidt senere på dagen, så er det dejligt at se, at I har fulgt med i vores debat her om bestyrelser på plejehjem.
At Det Konservative Folkeparti ikke står som medforslagsstiller her, er egentlig bare udtryk for, at vi lige havde behov for at drøfte forslaget en ekstra gang i vores folketingsgruppe, men vi bakker fuldt ud op om det og synes, det er et rigtig godt forslag, der ligger her.
Som man også skriver i teksten, er det jo en udløber af den frygtelige dokumentar, som mange andre også har været inde på i salen i dag, og som har gjort så stort et indtryk på os alle sammen.
Set med mine og mit partis øjne er der ingen tvivl om, at det, man ser i den dokumentar, er udtryk for en rigtig, rigtig dårlig kultur.
Det er ikke udtryk for, at der mangler penge, men det er udtryk for, at man har mistet noget af den grundlæggende medmenneskelighed i omgangen med hinanden, i og med at det hele er blevet professionaliseret.
Vi tror, at et ret vigtigt redskab for at komme det til livs er at styrke den lokale ledelse, og helt oplagt er det at lave lokale bestyrelser på de plejehjem, som kan være med til at holde fokus på kulturen ved at holde ledelsen ansvarlig.
Vi vil gerne være med til at ændre det, så social- og sundhedshjælpere også bliver omfattet af den her autorisationslov, så man får mulighed for at fratage dem deres autorisation.
Den behøver ikke nødvendigvis være svær at få, men den skal være mulig at tage væk, hvis der er sager, der retfærdiggør det.
Det ved jeg ikke.
Det var før, jeg selv blev engageret i politik.
Jeg kender ikke hele historikken bag, men ikke desto mindre er det i dag nødvendigt, at vi får styrket det led på vores plejehjem.
Så kan det godt være, at man må sige om vores forældre, at vi ikke har forældremyndigheden over dem.
Vi har derimod myndige forældre, men ikke desto mindre bør vores engagement i dem være præcis lige så stort som engagementet i vores børn.
Det har noget at gøre med, at vi som mennesker har familien som kerne i vores tilværelse, og det medfører også et ansvar.
Derfor bakker vi meget op om det her forslag, som vi også kan se at eksempelvis Ældre Sagen og Alzheimerforeningen er positive over for, og det er jo et par ret solide organisationer at møde opbakning fra.
Hvordan det i praksis vil skulle udformes, har vi mulighed for at se på og skræddersy hen ad vejen – det er noget af det skønne ved beslutningsforslag – og derfor håber jeg også, at så mange som muligt vil bakke op om det her i det videre arbejde.
Så tak til partierne for at have fremsat beslutningsforslaget, som vi bakker fuldt op om i Det Konservative Folkeparti.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-22:
Vi husker alle Else og Niels, Else, der råbte, at det gjorde ondt, og som hang der i selen og blev ydmyget af de ansatte på det plejehjem i Aarhus, hvor hun boede, og Niels, der i timevis gik rundt med afføring i bleen, og som ikke fik hjælp, selv om han tydeligvis bad om det, og eksemplerne er altså mange.
Jeg har selv mødt Jennie og hendes mor, der begge oplevede, at Jennies mormor, der er en ældre kvinde med demens, ikke fik hjælp til at spise, og som faktisk kun vejede 32 kg, da jeg besøgte dem.
Derfor skal hele ældreområdet i en helt anden retning med mere frihed og flere frie valg.
Det er det, som Nye Borgerlige ønsker for ældre danskere.
Pengene skal følge den enkelte ældre, så de eller de i samråd med deres pårørende kan vælge til og vælge fra.
Det er vigtigt i alle aspekter af livet, at man aktivt selv kan stemme med fødderne og vælge gode tilbud til og dårlige fra.
Langt flere friplejehjem skal sikre, at man reelt kan vælge et alternativ til det kommunale, og alle tilbud skal konkurrere på lige vilkår om at være det bedste tilbud, for det er kun sundt for kvaliteten og for dem, der skal benytte de her tilbud, nemlig de ældre.
Med bestyrelser på de enkelte plejehjem tager vi et skridt i den rigtige retning.
Her blev talrige henvendelser fra pårørende desværre ignoreret, der blev ikke lyttet, og det skal vi altså lave om på.
Vi skal sikre mere frihed og flere frie valg.
Det skylder vi alle de ældre, der har bidraget og bygget vores samfund op, for de fortjener kun det allerbedste.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-22:
Tak for ordet.
En af de ting, jeg sætter mest pris på ved Danmark, er, at vi har så mange samfundsinstitutioner, som hedder noget, hvor udtrykket folke- eller andet indgår.
Man kan tænke på folkebibliotekerne, man kan tænke på folkekirken, man kan tænke på folkeskolen, og når man står her på talerstolen, skal man selvfølgelig også tænke på Folketinget, hvor vi passer vores arbejde lige nu.
I 1800-tallet og 1900-tallet, hvor de her institutioner fik deres navne, betød det, at man satte »folke« foran institutionens navn, at den var for alle, at alle i princippet var velkomne, og at der ikke blev gjort forskel på folk.
I vore dage ville man sige noget, der ikke lyder nær så godt; man ville bruge udtrykket inklusion.
Men det var i virkeligheden også det, man mente i gamle dage; de folkelige institutioner sorterede ikke i deres klientel, og hvis man var borger i landet, stod de åbne.
Og til det her folkelige hører efter gammel dansk tradition også, at man har en decentral og lokal forvaltning.
Det har man med menighedsrådene, som er med til at gøre folkekirken til Danmarks største græsrodsorganisation, og man har det med folkeskolen, der også bliver forvaltet decentralt, selv om der har været mange anslag imod decentralismen og forsøg på at lave en central forvaltning.
Derfor synes jeg også kun, at det er naturligt, at vi gør plejehjemmene til folkeplejehjem efter en gammel dansk tradition og skik, og sikrer, at de har en lokal og decentral forvaltning, og at man sikrer, at hverdagen i størst muligt omfang på den måde bliver en afspejling af beboernes ønsker og ikke en afspejling af den centrale forvaltnings behov og ønsker eller måske bare en afspejling af ligegyldighed og inkompetence, som vi også har set eksempler på.
Så med det her forslag gør vi plejehjemmene mere folkelige efter gammel dansk model, og derfor bakker vi naturligvis op om forslaget.
Tak for ordet.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne på vegne af partierne Liberal Alliance, Nye Borgerlige, Dansk Folkeparti og Venstre takke mine kollegaer her i salen for en meget engageret, en meget levende og en meget vigtig debat, nemlig om, hvordan vi får genskabt værdigheden, omsorgen og empatien i ældreplejen.
Jeg kan jo godt høre med de tilkendegivelser, der er her, at vi langtfra er enige om, hvordan vi når målet, nemlig at få både omsorgen og værdigheden tilbage i ældreplejen, men jeg er utrolig glad for de kommentarer og de bemærkninger, som er faldet under debatten her, og jeg ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Mange tak til ministeren for talen.
Mener ministeren, at Danmark på nuværende tidspunkt er i stand til at forsvare sig selv på tilfredsstillende vis i den situation, vi står i?
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Det er jo netop det, der ligger i at være en del af en alliance.
Det er en forsikring, hvor vi bidrager, og vi bidrager også i andre lande, vi hjælper og understøtter andre lande, men vi har selvfølgelig også en forventning om at få hjælp, såfremt Danmark skulle stå i problemer.
Så vil jeg også sige, at Danmark jo allerede i dag er under angreb.
Derfor er det så væsentligt, at vi får styrket vores cyberværn, vores cybersikkerhed, og det kommer jeg sammen med forligskredsen til at drøfte og sætte fokus på i den kommende tid, for det er nok det sted, hvor risikoen er størst og truslerne rammer allerede i dag: Det er altså på cyberområdet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Nu har Danmark modtaget en ret skarp kritik fra NATO for sin manglende forsvarskapacitet.
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Jamen det er jo ikke overraskende for mig, at NATO har nogle ønsker til det danske forsvar, og på den måde er NATO jo også en politisk organisation, der stiller nogle ønsker op til landene.
Jeg mener, det er væsentligt, at vi også har en dansk forsvarskommando, som giver ønsker og retningslinjer og militærfaglig rådgivning.
Og det var jo det, de gjorde, da vi indgik det seneste forlig, hvor vi valgte nogle andre ting end lige præcis det, NATO pegede på.
Det var, fordi vi lyttede til den danske militærfaglige rådgivning, og det synes jeg også vi skal gøre i fremtiden.
Det ændrer ikke ved, at der jo er nogle ting, vi har fuld gang i at opbygge, og som NATO peger på.
Der er andre ting, som vi er i dialog med NATO om, og som vi ikke har, og hvor vi synes, at det måske ville give mere mening, at vi som et lille land har nogle andre kapaciteter.
Men vi kommer selvfølgelig til at udbygge vores forsvar, men det skal også være fornuftigt.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Det er jo fint at lave en lille – og det er med streg under lille – finanslovsprioritering, så man kan prøve det af nogle steder, og det roste jeg også i min ordførertale.
Jeg roste også Brønderslev Kommune for at have taget tråden op.
Men jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarer på mit spørgsmål om, om vi kan lære noget af friplejehjemmene og af den måde, de har organiseret sig på.
Det er ikke, fordi jeg selv har en præference.
For mig er det ikke afgørende, om man som ældre menneske vælger et kommunalt plejehjem eller et friplejehjem.
Det, der er vigtigt for mig, er sådan set, at der er noget at vælge imellem, og at man måske også kan spille bedre med hinanden.
Det er bare derfor, at jeg spørger ordføreren om det.
Når vi nu ved, at der på mange friplejehjem er lokale bestyrelser, hvor også ildsjæle og selvfølgelig også pårørende har en plads, kunne vi så ikke lære lidt af det i den kommunale sektor, hvis vi nu også skal have en stærk kommunal sektor?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-22:
Nu skal jeg jo ikke gøre mig fuldstændig klog på, hvordan alle plejehjem er indrettet, men sådan som jeg forstår det, er der også mange kommuner, der frivilligt har etableret beboer- og pårørenderåd, og som flittigt bliver brugt.
Desuden afsatte vi her for nylig en hel del midler
– det var i den forrige finanslov – til bl.a. at iværksætte nogle forsøg, som også kan betyde, at man netop etablerer en form for lokale råd og får inddraget beboerne og de pårørende mere.
Så jeg vil egentlig gøre indvendinger imod præmissen om, at det skulle være nødvendigt at lære af friplejehjemmene.
Men jeg er helt enig i, at det er den vej, vi skal gå.
Vi skal både sikre, at der er tid nok, og at der er faglighed nok.
Det mener jeg er nogle af de store områder.
Der mangler klageadgang, hvilket jeg ikke nåede at sige i min tale, men der skal være en klageadgang for pårørende, også konkret om plejeniveauet, og så mangler der inddragelse, ingen tvivl om det.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Tak for ordførertalen, også tak for, at Enhedslisten faktisk rækker en hånd frem ved at spørge, om vi kan finde en model.
Det vil jeg vælge at tage positivt ned.
Vi ved jo, at mange friplejehjem f.eks. har bestyrelser, hvor ledelsen, personalet, ildsjæle, pårørende og beboere – bare for at nævne nogle – har plads.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren: Tror ordføreren ikke, at vi kan lære noget af den måde, de har organiseret sig på?
Hvis man nu f.eks. kigger på sådan noget som sygefravær, er der, når man kigger på mange kommuner, meget stor forskel på sygefraværet på de kommunale plejehjem og friplejehjemmene.
Der er mange steder på friplejehjemmene et andet arbejdsmiljø, og jeg siger ikke, at det alene skyldes, at der er bestyrelser, hvor pårørende også har plads, men det kan betyde noget, hvilken indflydelse man har.
Tror ordføreren, at vi måske kan læne os op ad den del af plejeområdet og lære noget af friplejehjemmene?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-22:
Tusind tak.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at kommentere det, men det er jeg simpelt hen nødt til.
Jeg kommer selv fra skoleverdenen, hvor vi er meget vant til bestyrelser, og der sidder man også som skoleleder og har en bestyrelse, som kan tilkendegive, hvis der er noget, som de er utilfredse med.
Den bestyrelse består jo som udgangspunkt på ældreområdet af pårørende og i skoleverdenen af forældrene til børnene.
Hvorfor er SF så bange for at lytte til dem, som reelt set kan følge den behandling, deres pårørende får på det pågældende plejehjem, og for, at lederen også er forpligtet til at lytte til dem for at sikre, at de ældre får en ordentlig pleje?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-22:
SF er ikke bange for bestyrelser.
SF synes, der er en kæmpestor forskel på en skolebestyrelse, hvor vi har et fælles mål om, at vores børn skal lære noget, og hvor forældrene også har forældremyndigheden over de børn, der går der, og så på et plejehjem, hvor beboerne er ældre mennesker med individuelle behov, som har levet hver deres liv, og som har forskellige opfattelser af, hvordan de har lyst til at leve resten af deres liv.
Det er håndværkeren, det er bageren, det er akademikeren, det er overlægen, og det er den, der synes at jazz er hyggeligt, og den, der gerne vil høre lidt mere Birthe Kjær, og hvad det nu ellers kunne være.
Derfor er det også vigtigt for mig, at den enkelte borger på et plejehjem bliver set, og at det er den enkelte borgers eget behov, der bliver tilgodeset, og at det ikke er sådan en misforstået kollektiv indsats, som skal trækkes ned over samtlige ældre, for det egner et plejehjem sig ganske enkelt ikke til.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-22:
SF's argumentation giver simpelt hen ikke nogen mening, for hver af repræsentanterne vil jo komme med eksempelvis deres bekymringer og bringe dem videre.
Nu er der jo altså også mange ældre mennesker med demens rundtomkring på de her plejehjem, for hvem det også vil give rigtig god mening, at der lyttes til deres pårørende.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge SF om noget andet, hvis vi går lidt væk fra det her, for jeg synes simpelt hen ikke, at SF's argumentation holder vand.
SF taler om det her med, at der skal flere ansatte til.
Så jeg kan forstå på Socialistisk Folkeparti, at de egentlig bare mener, at løsningen er, at der så kunne være flere, der stod og så på, at Else led i den her gynge, i stedet for at sikre, at man faktisk blev holdt op på, at man leverede en ordentlig ældrepleje til dem, som har været med til at bygge vores samfund op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-22:
Jeg synes ikke, der er noget paradoksalt i at afvise, at et bestyrelsesmedlem skal tale min gamle fars sag.
Det er selvfølgelig mig, der skal tale min gamle fars sag, hvis min far synes, at han har brug for min hjælp til det.
Hvis han selv kan gøre det, skal han selv gøre det; hvis han har brug for min hjælp, skal jeg gøre det; men det skal ikke være et tilfældigt bestyrelsesmedlem, der skal have ansvaret for det.