runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Uden at man må misforstå mig, kan jeg sige, at lige præcis på fødeafdelingerne har vi i virkeligheden nok mere behov for, at man har fingrene på de fødende, end at man tager fingrene væk.
Det, man har behov for, når man er i fødsel, er, at der er en jordemoder, at man i øvrigt kan være tryg, og at man kan få lov til, især hvis man er førstegangsfødende, faktisk at finde ind i den nye rolle, få amningen til at fungere, kende sin forældrerolle og være der trygt.
Derfor synes jeg, at hele Folketinget skal lytte til de udtalelser, der kommer fra Rigshospitalet.
Jeg havde selv lejlighed til at tale med den pågældende i fredags, og jeg må sige, at det gør et rigtig, rigtig stort indtryk.
Det gør et rigtig stort indtryk.
Der er jo ikke noget godt at sige om, at der er så travlt på vores fødegange, for det går ud over vores nyfødte, det går ud over vores børnefamilier, og den regning, der opstår på grund af det, vil vokse sig endnu større end de besparelser, man så kan hive hjem.
Når det handler om sundhedsområdet i det hele taget, vil jeg sige to ting.
For det første er vi tvunget til hele tiden at overveje, hvordan vi kan gøre tingene bedre og klogere.
Og når jeg er rundt i den offentlige sektor, og jeg har været det en del i sundhedsvæsenet, så er der faktisk nogle ting, vi kan gøre klogere og bedre.
Det vil vi altså ikke frafalde.
Og som det andet kommer jeg heller ikke og lover en masse flere penge, så vi skal blive ved med at forfølge det spor og gøre tingene klogere.
Men jeg kan også godt se, at der nogle steder er strammet og sparet for meget, og det er jo derfor, jeg synes, det er så problematisk, at vi har en regering, der slår ud med armene og siger, at nu er der vækst i den offentlige økonomi, når alle ved, det faktisk ikke er rigtigt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Arbejd hurtigere for de samme penge!
Det har i årevis været beskeden til vores sundhedspersonale bl.a. på fødeafdelingerne, hvor der nu løbes så stærkt, at klinikchefen for fødeafdelingen på Rigshospitalet faktisk har sagt sit job op, fordi han, som fru Mette Frederiksen også nævnte, ikke mener, at det, der foregår, er forsvarligt, hverken over for personalet, de fødende eller de børn, der er ved at blive født.
Det synes jeg jo er dybt alvorligt, og det tror og ved jeg at mange andre også synes.
Jeg ved, at Socialdemokratiet bl.a. har kaldt sundhedsministeren i samråd om den her sag, og det synes jeg er godt.
Men problemet er jo ikke nyt.
Hovedforklaringen er, at man i årevis har givet hospitalerne besked på, at der skal løbes 2 pct. stærkere hvert eneste år.
Og som en professor var ude at sige, kan man ikke bede fødende kvinder om at føde 2 pct. hurtigere, fordi en fødsel nu engang tager den tid, en fødsel tager.
Jeg synes, det er godt, at Socialdemokratiet vil afbureaukratisere.
Fingrene væk
, kalder I det.
Det vil vi gerne være med til.
Men jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet vil være med til at tage fat om nældens rod og fjerne det her årlige 2-procentseffektiviseringskrav, for der er altså ting, der ikke kan effektiviseres, bl.a. fødsler.
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Når vi nu er ved den mere oplysende aktivitet, kunne det sådan set være meget fint, hvis spørgeren også havde lagt til grund, at vi har lagt en 2025-plan frem.
Vi har endda gjort det på papir, hvis det er det medie, man ønsker at benytte sig af.
Vi har også haft et pressemøde om indholdet.
Så der er en plan, den er bare forskellig fra regeringens.
Derfor bør vi vel bruge den tid, vi har i Folketingssalen, til at diskutere de politiske uenigheder.
Det er jo det, der er udfordringen med den 2025-plan, der blev lagt frem, og som sikkert bliver gentaget, nemlig at man har en fuldstændig ukuelig tro på, at hvis bare man giver nogle topskattelettelser, kommer der også vækst i et samfund.
Jeg deler ikke den analyse, og jeg bliver ved med at appellere til at se på, hvad det er for behov, virksomhederne har.
Vi ved, at de kommer til at mangle arbejdskraft, og så er det der, vi skal sætte ind.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-05:
Til formandens glæde kan jeg så informere om, at der i hvert fald fra den her side af salen ikke er nogen, der har påkaldt sig nogen magt overhovedet.
Jeg forstår godt, at de i Socialdemokratiet sidder og ønsker at komme dybere ind i tingene og også få politisk indflydelse, men læser man meningsmålingerne, vil man se, at fru Mette Frederiksen ville nyde den største parlamentariske opbakning, hvis der var valg i morgen.
Og derfor er der måske en dansker eller to, der har en forventning om, at Socialdemokratiet bruger den tid, omsætter den tid, til at lave en plan eller to, man kan læse, og ikke bare oplever, at Socialdemokratiet – jeg tror, det var, 42 minutter efter pressemødet gik i gang – var i stand til at stå på forskellige tv-kanaler og kritisere regeringsgrundlaget.
Men klikkede man ind på Socialdemokratiets hjemmeside, kunne man ikke se et bud på, hvad Socialdemokratiet konkret ville for fremtiden, og hvordan de ville bruge pengene.
Har man virkelig så travlt med at indkalde folk til samråd, at man ikke har tid til bare at sætte en lille smule på skrift?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Jeg skulle til at sige: Herre, du milde gud, men det ved jeg ikke om jeg må sige fra talerstolen.
I øvrigt skulle jeg sige fra statsministeren, at det kunne være meget rart, hvis man kunne købe aflad her i Folketingssalen.
Det må vi så prøve at finde ud af om vi kan gøre – med eller uden den katolske kirkes involvering, helst uden, hvis I spørger mig.
Det her er jo en besynderlig størrelse.
Nu har vi en ny regering, det går stærkt, men vi havde en regering, der valgte ikke at indkalde til finanslovsforhandlinger.
Normalt har man dog trods alt sådan noget med, at man inviterer på en kop kaffe og ser, om der kan laves en aftale.
Det gad man ikke, for det sprang man let og elefant hen over – elefanterne har åbenbart været til stor inspiration.
Og bagefter skal vi så høre på, at det er mærkeligt, at vi ikke har et finanslovsforslag, når regeringen, den daværende regering, valgte at sige, at den vilte fremlægge en 2025-plan.
Den tidligere og i øvrigt udmærkede og gode finansminister sagde: Finanslovsforhandlingerne er bare en delaftale af 2025-forhandlingerne.
Så siger vi som det store oppositionsparti: Okay, nuvel, det er den måde, regeringen vælger at tilrettelægge sit arbejde på, og det er de spilleregler, vi spiller efter.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-05:
Tak for ordet, og tak til fru Mette Frederiksen for talen og for kommentarerne indtil nu.
Alle os, der er samlet her i Folketingssalen i dag – og i øvrigt også de journalister, der sidder og rapporterer – har noget til fælles.
Vi er historisk upopulære, og var vi tilbage i folkeskolen og skulle vælges til rundbold efter vores profession, ville vi alle sammen stå tilbage som dem, der ville blive valgt sidst.
Det er jo ikke sådan, at det er den katolske kirkes skriftestol, vi er på, og jeg kan hverken give fru Mette Frederiksen aflad eller selv få det, men jeg har en bøn.
Jeg tror, der er rigtig mange danskere, der kan blive lidt trætte af den måde, vi nogle gange både forholder os til planer og responderer på andre menneskers gode forslag på.
Dog var det svært at finde nogle helt konkrete forslag, så kunne Socialdemokratiets formand ikke hjælpe os med måske at komme med et bud på en finanslovsplan og rent faktisk love, bare for den kommende valgperiode, at komme med de forslag, som man ønsker at gennemføre, på skrift i stedet for udelukkende at bruge tid på at fortælle, hvad man ikke vil være med til?
Benny Engelbrecht (S), 2016-12-05:
Tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for ordførertalen.
Uden at det her skal gå hen og blive en zoologisk have vil jeg godt adressere en af de elefanter, som hr. Kristian Thulesen Dahl ikke kom ind på, nemlig elefanten i rummet: det ganske åbenlyse, at der jo er en forskel på, hvad den nuværende regering lægger op til i form af offentlig vækst, og hvad den forrige regering gjorde, hvilket faktisk var en del mindre.
Derfor skal jeg sådan set
bare høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl er enig med os i Socialdemokratiet i, at det ikke i tilstrækkelig grad er med til at kunne sikre den kernevelfærd, som jeg kan forstå at også Dansk Folkeparti går op i, altså dette, at der skal være en offentlig vækst på bare 0,3 pct.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at Dansk Folkeparti er et parti, som ikke bare går til valg på, men også slås for bedre velfærd.
Det er især på ældreområdet, at vi igen og igen hører Dansk Folkeparti tale om bedre forhold for vores ældre medborgere.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er der behov for.
Nogle af de historier, vi ser i fjernsynet, er rigtig uhyggelige.
Jeg synes ikke, det er værdigt, at mennesker, der har knoklet et langt liv og betalt deres skat til fællesskabet, skal sidde i flere timer med en våd ble og vente.
Det er ikke værdigt.
Og de har ikke fortjent det.
Det tror jeg sådan set at Dansk Folkeparti er meget enig med os i i Enhedslisten.
Vi kan også se det på sygehusene, vi har set det på fødegangene.
Der er masser af eksempler.
Jeg vil egentlig bare høre, hvad Dansk Folkeparti synes om det nuværende niveau for velfærd, altså det, vi har i dag.
Er det godt nok, eller skal det forbedres?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Jamen vi afventer jo de udspil, der måtte komme, og så kigger vi på dem, og så må vi finde ud af, hvordan vi sikrer en tilstrækkelig social balance osv. i tingene.
Jeg vil måske godt lige anholde en enkelt ting i det, hr. Jakob Ellemann-Jensen siger her, og det er det her med, hvis der er jobs, der ikke er attraktive nok.
For hvis man kan arbejde, og der er arbejde at få, så mener jeg faktisk også, at man har en moralsk forpligtelse til at tage det job.
Og der er ikke nogen jobs, der ikke er fine nok.
Jeg ved godt, at de jobs, der f.eks. er i højsæsonen, jo typisk så bliver taget af, som jeg så siger, østeuropæere, og de burde blive taget af de ledige danskere, der kan.
Og hvis ikke man synes, at de jobs er tilstrækkelig, i citationstegn, fine, så må man tænke om igen.
Det kan jo også være en vej til efterfølgende at få et andet job, som er mere attraktivt.
Det er jo den positive udvikling, som jeg synes at vi skal have i forhold til vores arbejdsmarked.
Det ville så gøre, at flere danskere kom i job og måske færre østeuropæere, og det ville jo styrke de offentlige finanser, og det ville styrke selvværdet hos de ledige danskere, der så rent faktisk kommer i arbejde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg er jo sådan set meget enig med Dansk Folkepartis ordfører om det her, og netop også den udfordring, som Dansk Folkeparti rejser fra tid til anden med mange udlændinge i Danmark, som, som det hedder i den lidt grovere retorik, tager danske arbejdspladser.
Men som hr. Kristian Thulesen Dahl også udtrykker det her og forklarer det, så handler det jo om, at der er nogle arbejdspladser, som simpelt hen ikke er attraktive nok.
Det glæder mig egentlig, at Dansk Folkeparti vil være med til at lette skatten på arbejde for de laveste indkomster.
Jeg vil blot have ordføreren til at bekræfte, at det sådan set handler om, at Folketinget og regeringen med Dansk Folkepartis støtte fremover for at sikre vores velfærdssamfund også til næste generation, ikke blot til næste valg, er klar til også at træffe nogle af de her beslutninger, som gør det muligt at lette skatten for helt lave, helt almindelige indkomster.
Tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for ordførertalen.
Vi sad og talte om, om hr. Kristian Thulesen Dahl bare turde gentage sin tale fra oktober, og det var tæt på, men dog ikke alligevel.
Hr. Kristian Thulesen Dahl spørger undervejs: Hvordan kan de gode ting vare ved?
Altså, hvordan kan vi fastholde de ting og lave de forbedringer, som hr. Kristian Thulesen Dahl også lægger op til i sin ordførertale.
Det er vi lidt inde på i det forslag til vedtagelse, som vores partier i fællesskab sammen med to andre partier står bag, og det er jo det her med, at en af måderne at sikre vækst og velstand på er, at flere danskere kommer i arbejde, og at man derved også styrker kernevelfærden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Det næste er, at vores vurdering er, at en realvækst som den, der er foreslået her, er meget, meget beskeden, hvis man tænker på, at regeringspartierne jo også selv gerne vil øge f.eks. forsvarsudgifterne – der er jo også indlandsforbrug i det, selvfølgelig afhængigt af hvordan man bruger pengene.
Men der kan jo være mange områder, hvor man kan spørge: Skal der være flere politibetjente?
Skal vi gøre noget på ældreområdet, sundhedsområdet osv.?
Og så er 0,3 pct. jo ikke meget; så rækker det ikke langt.
Så skal man have en styrket kernevelfærd, er det vores vurdering, at tallet bliver højere.
Hvor meget højere det så bliver, må vi jo også se på i forhold til de konkrete forhandlinger, der kommer.
Vi glæder os i hvert fald til at se de konkrete udspil og så forhandle om dem med Folketingets partier.
Benny Engelbrecht (S), 2016-12-05:
Jamen jeg går så også ud fra, at hr. Kristian Thulesen Dahl er enig med mig i, at ved en sammenligning er 0,3 pct. en del mindre end 0,5 pct.; for at være helt præcis er det 9 mia. kr. mindre i 2020, der i givet fald vil være til offentlig vækst.
Og da jeg kan forstå, at der i det forslag til vedtagelse, som man er enige om i blå blok, står, at kernevelfærden skal styrkes, så skal jeg bare bede hr. Kristian Thulesen Dahl om at bekræfte, at det forslag til vedtagelse ikke betyder, at Dansk Folkeparti er tilfredse med en offentlig vækst på kun 0,3 pct.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Altså, vi synes ikke, at 0,3 pct. er tilstrækkeligt til at sikre den offentlige velfærd, som vi ønsker.
Vi har noteret os med glæde, at de tre partier gik til valg på henholdsvis nulvækst, nulvækst og minusvækst, og at det nu er blevet vekslet til plusvækst.
Det regnestykke havde jeg ikke lige set komme, men det er i hvert fald godt; det er da positivt.
Nu skal vi ikke diskutere, om der skal være plads til en realvækst i den offentlige sektor; nu skal vi diskutere, hvad der er forsvarligt, altså hvad den skal være på – selvfølgelig forsvarligt i forhold til dem, der skal betale ind til den fælles velfærd, men jo også ansvarligt i forhold til dem, der skal nyde gavn af, at vi har en offentlig sektor, der kan levere varen.
Og der er det jo vores vurdering, at de 0,3 pct. i realvækst ikke rækker, altså at det skal højere op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-12-05:
Jeg har også noteret mig ordførerens svar på det spørgsmål.
Ledende overlæger tænker, at mange af de penge, der er blevet tilført, faktisk er blevet spist op af et omprioriteringsbidrag.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at ledere kan få kvinder til at føde 2 pct. hurtigere, så et bud på en reform kunne jo være, at man på sådan et område måske foreslår, at 2-procentseffektiviseringen skal afskaffes.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Jeg tror egentlig, at vi alle sammen godt kan blive lidt dygtigere og lidt mere effektive.
Det her 2-procentskrav er jo ikke noget, som er blevet opfundet i frådende ondskab, og det var sådan set noget, der også eksisterede under den forrige regering eller den regering, der var der for tre regeringer siden, og som SF også var en del af.
Det her handler sådan set om, at man kan blive mere effektiv, og her taler vi ikke om de varme hænder.
Vi taler om de kolde hænder.
Det handler altså om, om vi kan gøre tingene dygtigere, og om vi kan gøre dem bedre.
Jeg kan ikke begribe, hvorfor de to ord nogen sinde er blevet sat sammen.
Det forstår jeg ikke.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Det tør vi godt sige herfra på samme måde, som vi også har turdet sige, at den fremdriftsreform, man gennemførte, ikke har ført noget entydigt godt med sig.
Når det kommer til uddannelses- og forskningsområdet i det hele taget, er vi et parti, som er indstillet på, at der skal gives så store frihedsgrader som overhovedet muligt, specielt når det kommer til forskningsområdet.
Vi skal heller ikke på det her område herindefra sige, præcis hvor de vises sten skal findes i fremtiden, for det tror vi egentlig at forskerne har bedre forstand på, end vi har.
Og derfor går vi også ind for lovgivningsmæssigt at fjerne de barrierer, der nu måtte være, for, at forskningen så at sige kan udfolde sig i al sin mangfoldighed.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-12-05:
Hvis holdningen er, at vi ikke ved bedst herinde, hvad mener ordføreren så om den lovgivning, der er på de forskellige områder?
Jeg tænker f.eks. på fremdriftsreformen og at man går ind og begrænser dobbelt uddannelse osv.
Betyder de ting ikke, at vi i Folketinget går ind og beslutter noget, selv om nogle måske ved bedre selv?
Ved de studerende ikke bedre selv, om de f.eks. skal have en uddannelse som supplement til en anden?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Tak for de pæne ord.
Når det kommer til fremdriftsreformen, tilsluttede Liberal Alliance sig den faktisk i sin tid, men vi har senere haft modet til at sige, at vi har fortrudt det, fordi vi ikke synes, den fungerer efter hensigten, specielt ikke set med de studerendes øjne.
Den holdning har vi selvfølgelig stadig væk.
Det, der egentlig er afgørende for os, når det kommer til uddannelse, er, at man ikke bilder sig ind – og det svarede jeg også hr. Rasmus Nordqvist – at de 179 mennesker, der sidder herinde, ved, lige præcis hvordan man indretter tingene i den offentlige sektor.
For det gør de ikke.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-12-05:
Jeg vil følge lidt op på det spørgsmål, som min kollega Rasmus Nordqvist stillede tidligere vedrørende uddannelser.
Ordføreren svarede, at Liberal Alliance ønsker mere frihed, at de enkelte medarbejdere ude på uddannelsesinstitutionerne ved bedre selv, og at de studerende også gør det.
Det lyder jo rigtig godt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren mener det går i spænd med den lovgivning, der er nu, f.eks. i forbindelse med fremdriftsreformen.
Og vil Liberal Alliance ændre på lovgivningen, og hvad vil Liberal Alliance i så fald konkret ændre på?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Men jeg kan bekræfte de ambitioner, som spørgeren kender.
Jeg forsøgte at spørge spørgerens partileder, da vedkommende var på talerstolen lidt tidligere, om, hvilke ambitioner eller mål Socialdemokratiet egentlig har sat sig, når det kommer til velstand og beskæftigelse.
Desværre fik jeg ikke rigtig noget svar på det, men det kan jo være, at spørgeren kan hjælpe.
Troels Ravn (S), 2016-12-05:
Lad os prøve at blive lidt mere konkrete.
Ordføreren siger, at man må sætte sig nogle mål og finde vejen derhen.
Om offentlige ydelser har Liberal Alliance fortalt, at man vil afvikle efterlønnen.
Men kan ordføreren ikke være konkret og fortælle mig og borgerne om, hvilke andre offentlige ydelser partiet har i sinde at få afviklet?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Det tillader jeg mig sådan set at glæde mig over.
Jeg er af en sådan støbning, at jeg synes, at store ambitioner er bedre end små ambitioner.
Præcis hvordan man udmønter det, er jo – for at sige det helt ærligt – noget, der bliver præsenteret i konkrete udspil hen ad vejen.
Jeg synes, at det, man skal holde sig for øje, er – og det er også sådan, man arbejder i alle mulige andre sammenhænge – at først sætter man sig et mål og bliver enige om et mål og argumenterer også gerne for, hvorfor det mål er vigtigt.
Og når man er enige om det, finder man vejen derhen.
Det er underligt først at lægge sig fast på værktøjerne og så bagefter finde ud af, hvor det kan føre os hen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Nu kom fru Pernille Skipper mig lige i forkøbet, men jeg vil gerne følge op i forhold til offentlighedsloven.
For et par uger siden var der syv ud af ni partier i Folketinget, som ville have lavet de tre paragraffer om, eller have dem fjernet, men med Konservatives og Liberal Alliances indtog i regeringen er der skrevet et nyt regeringsgrundlag, hvor det er sådan lidt fluffy og det kun omhandler den ene paragraf.
Jeg håber, ordføreren kan forstå, at vi er nogle, der er bekymrede, for vi har haft – og det ved ordføreren – et forhandlingsforløb ovre hos den tidligere justitsminister, hvor den radikale leder, hvor den konservative leder, og hvor SF's leder, fru Pia Olsen Dyhr, har siddet og diskuteret de her paragraffer, og hvor vi sagde: Jamen vi bliver nødt til at tage bestik af virkeligheden og alt det, der er kommet frem, også fra Ombudsmandens side.
Liberal Alliance har også været en kendt kritiker af det.
Så nu er vi gået fra en situation, hvor der var et markant folketingsflertal for at lave offentlighedsloven om, til, at det flertal nu er forduftet med den nye regeringskonstellation.
Kan Liberal Alliances politiske ordfører forstå, at vi er bekymrede over den situation?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Jeg kan godt forstå, at fru Lisbeth Bech Poulsen er bekymret over offentlighedsloven.
Det burde SF så måske også have tænkt lidt over, før man stemte for offentlighedsloven i sin tid.
Men når jeg synes, at fru Lisbeth Bech Poulsen alligevel skal være lidt mindre bekymret i dag, end hun skulle den dag, hvor regeringsgrundlaget blev skrevet, så er det jo, fordi regeringsgrundlaget adresserer, at der skal ske en revision af offentlighedsloven.
Og på et konkret punkt står der så, at der skal være større åbenhed.
Det er jo da en sejr, som jeg synes vi i fællesskab skal glæde os over.
Thomas Jensen (S), 2016-12-05:
Da statsministeren inviterede de borgerlige partier med i en ny regering, sagde han, at nu skulle det være slut med røde linjer og ultimative krav, at nu var det tid til realisme.
Jeg har bare et kort spørgsmål: Har Liberal Alliance slet ikke nogen røde linjer længere, i forhold til hvad den her nye regering kan foretage sig?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Jeg ved ikke, om hr. Christian Juhl ikke hørte min tale – normalt lytter hr. Christian Juhl jo sådan set meget godt efter –
for i min tale adresserede jeg faktisk, hvad der sker ude i verden.
Jeg er bekymret for, og Liberal Alliance er bekymret for den tendens til protektionisme, til populisme, som vi ser ude i verden, og det vil vi gerne adressere med mere åbenhed, med mere ærlighed, med mere frihandel.
Christian Juhl (EL), 2016-12-05:
Nu snakkede jeg ikke om regeringsgrundlaget, for jeg har fået at vide af hr. Jakob Ellemann-Jensen, at det står på side 42.
Jeg har ikke fået tjekket det, men det tror jeg er rigtigt.
Men der er jo et forslag til vedtagelse, der skal stemmes om senere, og der står intet, heller ikke om den danske regerings forpligtelser – intet, ikke et ord.
Vi er et dejligt lille land, et smørhul og alt muligt andet, men der er altså en bragende verden, som er hamrende uretfærdig og hamrende fattig nogle steder, og som vi har et ansvar for.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Nej, Liberal Alliance har ikke forhindret, at de 17 verdensmål bliver adresseret i regeringsgrundlaget.
Danmark har jo tilsluttet sig de 17 verdensmål, og det står vi selvfølgelig ved.
Christian Juhl (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Det er ikke, fordi jeg har noget imod, at vi snakker om danskerne og danskernes velfærd og Liberal Alliances vælgeres profit ved at have jer siddende.
Men jeg synes nu, at det spørgsmål, jeg stillede hr. Jakob Ellemann-Jensen, egentlig også bør rettes til jer: Er det jer, der har forhindret, at trekløverregeringens forslag til vedtagelse indeholder noget om de 17 verdensmål?
Jeg synes, det er direkte uansvarligt, at der ikke bliver taget ansvar for den globale situation.
Jeg synes, det er direkte uansvarligt, når man skal snakke om rigets tilstand, at man så ikke i det mindste udtaler sig om, at vi har forpligtet os til faktisk at tage os ret alvorligt af den her klodes tilstand i de næste 15 år.