Preben Bang Henriksen (V), 2026-02-24:
Tak for det.
Vi har i Danmark et særdeles veludviklet og demokratisk domstolssystem.
Det er baseret på retssikkerhed, det er baseret på demokratiske spilleregler.
1.023 paragraffer i retsplejeloven regulerer i stort omfang domstolenes virke og sikrer, at netop retssikkerheden finder vej.
Det skal vi værne om.
Retsplejen i Danmark er som hovedregel offentlig, og det skal vi også værne om.
Offentlighedsreglen har sådan set været en retssikkerhed for borgere, der ikke bliver dømt i det skjulte af en eller anden overmagt.
Det er i hvert fald grundlaget for, at den blev indført.
Jeg tror nok, der er mange borgere i straffesager, der gerne vil betakke sig for offentlighed, men ikke desto mindre er det i hvert fald den teoretiske regel for, at vi har offentlighed i retsplejen.
Der må vi bare erkende, at der øjensynlig er nogle selvbestaltede råd, der etableres i nogle kredse, som vi andre ikke lige til daglig har adgang til.
Jeg kan ikke sige, hvad der sker der, men i det omfang, der sker en eller anden form for mægling i en eller anden form for domsafsigelse der, må vi bare sige, at det er strafbart.
Det er det, forslaget går ud på.
Det er ikke sådan, at det er strafbart over for dem, der, om jeg så må sige, er tiltalt i sagen eller vidner i sagen, hvis man kan bruge det udtryk, men det er strafbart over for dem, der medvirker til at få de her råd til at fungere.
Det kan vi i allerhøjeste grad tilslutte os fra Venstres side.
Problemet er imidlertid, at det er særdeles vanskeligt at komme indenfor, om jeg så må sige, og det er særdeles vanskeligt for politiet at få opklaret, hvad det egentlig er, der foregår for lukkede døre.
Det tror jeg enhver kan sætte sig ind i.
Derfor har man været nødsaget til at indsætte bestemmelser om indgreb i meddelelseshemmeligheden i loven.
Normalt skal det jo være rimelig alvorlige forbrydelser, som giver politiet mulighed for at lytte med på samtaler eksempelvis, men der er adskillige undtagelser i reglerne, og det her er altså også en undtagelse.
Jeg kan kun understrege, hvad jeg sagde før: Hvis ikke vi havde den, havde vi nok heller ikke nogen sager, for der trænger jo ikke noget ud fra de kredse der.
I Danmark er det også sådan, at alle skal kunne tænke og handle frit.
Men det udfordres indimellem af det, der hedder æresrelaterede forbrydelser, altså eksempelvis en kvinde af anden herkomst, der kommer sammen med en dansk mand.
Det er ikke altid lige populært i alle kredse, og det vil vi ikke tolerere man ikke tolererer.
Vi siger, at det er det enkelte menneskes frihed, i det her tilfælde kvinden, og det skal vi værne om, og derfor strammer vi også op over for den situation.
Der følger vi indstillingen fra Kommissionen for den glemte kvindekamp, som det vist hedder, der netop sagde, at det var et undertrykkende fænomen, og vi går derfor ind for, at det med loven her også bliver gjort ulovligt at tildække sig i de situationer.
Så helt generelt må jeg sige, at vi kan tilslutte os selve lovforslaget her i sin helhed, herunder også det sidste element, jeg nævnte, om tildækningsforbud, altså at det også gælder for uddannelsesinstitutioner.
Det var ordene fra Venstre, der kan tilslutte sig forslaget.