runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Vinther (RV), 2020-11-27:
Tak for ordet, og tak for redegørelsen.
Den hegner på mange måder de udfordringer ind, der er i ældreplejen.
Alle har ret til et godt liv, alle har ret til en god barndom, alle har ret til en god uddannelse og til at kunne leve et fuldt og helt liv med venner, arbejdsliv og oplevelser.
Og alle mennesker har ret til en god, aktiv og tryg alderdom med pleje, hvis det bliver nødvendigt.
Vi lever længere.
Det er jo i sig selv en god ting.
Men at vi lever længere betyder også, at flere af os ender med at få brug for pleje og omsorg.
Det er i sig selv heller ikke et problem, men det udfordrer os som samfund.
Det udfordrer, som flere allerede har været inde på, økonomien, og derfor er der allerede afsat midler til ældreplejen i denne finanslov.
Det udfordrer medarbejderne, som tilmed har måttet kæmpe med konsekvenserne af covid-19, som har ramt navnlig udsatte ældre og derfor har ramt ældreplejen ekstra hårdt og hårdere end andre steder i vores samfund.
Det fortjener medarbejderne stor ros for at have håndteret.
Det gælder ikke mindst i indsatsen mod den ensomhed, som flere også har nævnt, der rammer mange ældre på plejehjem, hvor de ældre har været isoleret med kun begrænset adgang til besøg fra familie og venner.
Det er en hård omgang, og vi skal anstrenge os for at finde gode løsninger, der gør nærvær muligt.
Men det udfordrer os først og fremmest, fordi det betyder, at der er brug for flere dygtige medarbejdere i ældreplejen.
For uanset hvordan vi vender og drejer det, kræver omsorg, pleje og kvalitet, at der er de hænder, der er brug for.
I løbet af de kommende 10 år mangler vi mere end 40.000 nye social- og sundhedsmedarbejdere.
Derfor er det vigtigt, at vi i tide sikrer, at vi har den arbejdskraft, der er brug for.
Det kæmper kommunerne og uddannelsesinstitutionerne med.
Vi skal have flere ud på arbejdsmarkedet blandt de grupper, der halter efter.
Der er brug for alle hænder, så vi kan sikre en god og tryg ældrepleje.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Jamen i Dansk Folkeparti er vi ikke gået ind i et forhandlingslokale uden at prioritere ældreområdet og uden at have sat ældreområdet højt på dagsordenen.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der jo hvert år forhandles mellem KL og regeringen i forhold til økonomiaftaler.
Det er også vigtigt, at man får sat øget fokus på det her.
Vi har jo hele tiden sagt, at der er brug for ressourcer på det her område, og det har vi også kæmpet for og arbejdet for.
Men jeg ser frem til den finanslov, som både SF og Enhedslisten nok skal være med til at få ført igennem, og se, hvad der er til ældreområdet, og hvad ældreområdet får tilført.
Vi vil gerne bidrage fra Dansk Folkepartis side.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Tak for det.
Jeg anerkender fuldt ud ordførerens svar, og tak for det.
Kunne SF forestille sig at gå den vej?
Nicolai Wammen (S), 2020-11-27:
Tak for det.
Først og fremmest også tak til ordførerne for en meget positiv modtagelse af lovforslaget.
Det glæder mig, at der er stor opbakning til at udbrede nemkontosystemet på tværs af rigsfællesskabet, så grønlandske myndigheder fremover kan gøre brug af det til gavn for grønlandske borgere.
Nemkontosystemet er et godt eksempel på, hvordan digitalisering kan bidrage til at udvikle og effektivisere den offentlige sektor, og siden systemet blev indført herhjemme i 2003, har det lettet administrationen for de offentlige myndigheder og mindsket meget bøvl for både virksomheder og borgere, fordi de ikke længere behøver at oplyse deres kontonummer til flere myndigheder.
Med det lovforslag, som vi behandler i dag, ønsker regeringen at sikre, at også grønlandske borgere og myndigheder har mulighed for at anvende nemkontosystemet.
Vi vil med andre ord give Digitaliseringsstyrelsen mulighed for at tilslutte grønlandske myndigheder til nemkontosystemet på lige fod med danske myndigheder, så borgere i Grønland fremover kan få deres midler udbetalt direkte til den nemkonto, de har valgt.
Udbredelsen af nemkontosystemet bidrager også til at sikre behandlingen af de grønlandske borgeres personoplysninger.
Fremover kan de grønlandske myndigheder nemlig udbetale penge direkte til borgere ved brug af deres personnummer, i stedet for at det skal ske manuelt via et kontonummer.
Lovændringen, som vi foreslår her, betyder imidlertid ikke, at loven om offentlige betalinger nu også kommer til at omfatte Grønland.
Det, som vi gør med lovændringen, er udelukkende at sikre den nødvendige hjemmel til at stille nemkontosystemet til rådighed for de grønlandske myndigheder, men det er fortsat op til Grønland selv at lovgive på området i Grønlands egen lov om offentlige betalinger.
Denne overførsel kræver et såkaldt databeskyttelsesretligt overførselsgrundlag, og det er Danmark og Grønland i gang med at lave en aftale om.
Med andre ord er det her en god mulighed for at gøre livet lettere for borgere i Grønland og gøre det nemmere, også for grønlandske myndigheder, og jeg synes, at det er dejligt, at der er så stor opbakning til det her i Folketinget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-11-27:
Mange tak.
Vi vil gerne takke ministeren for at komme med forslaget til lovændringen.
Det er vigtigt for IA, at grønlandske borgere sidestilles med vores medborgere i Danmark, og at arbejde for et ligeværdigt partnerskab imellem vores lande.
Generelt er vi meget positive over for øget digitalisering i det grønlandske samfund.
Det er en vigtig del af udviklingen af vores samfund.
Så tusind tak til ministeren.
Vi glæder os sammen med ministeren over lovforslaget.
Vi har dog nogle få forhold, som vi gerne vil gøre resten af Folketinget bekendt med.
For langt de fleste borgere i Grønland er nemkonto en kæmpe lettelse.
IA vil gerne minde om, at adgangen til internet ikke er lige så billig som i Danmark og heller ikke lige så udbredt alle steder, bl.a. er nettet i Nord- og Østgrønland ikke lige så hurtigt som i resten af rigsfællesskabet.
Derfor kan der derudover også være behov for at tage hensyn til ældre, personer med handicap, hjemløse og andre sårbare grupper, som af forskellige årsager ikke ønsker eller ikke kan benytte nemkonto, og på den måde sikre, at man finder en god løsning her.
Vi kan så også se i lovforslaget, at naalakkersuisut får bemyndigelse i forhold til at fastsætte nogle regler for disse grupper.
Vi mener dog også, at der fortsat kan være brug for en særlig indsats rettet imod de ældre.
IA har i mange, mange år kæmpet for en fornyet persondatalov i Grønland, så Grønland ikke længere er et usikkert tredjeland i forhold til persondata.
Vi mener ikke, at det er værdigt i et moderne rigsfællesskab, at vi ikke får rettet op på denne del, og derfor vil IA også opfordre regeringen til at få fornyet persondatalovgivningen for Grønland, så vi kommer på niveau med den danske standard og på længere sigt ikke vil være et usikkert tredjeland.
Endelig vil vi også gerne i anden sammenhæng bemærke, at behovet for øget digitalisering i høj grad også gælder de statslige institutioner i Grønland, hvor mange halter efter deres danske samarbejdspartnere.
Med de få bemærkninger vil vi gerne takke for lovændringen og glæde os til, at den træder i kraft den 1. februar 2021.
Qujanaq – mange tak.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-27:
Det er blevet godt gennemgået af Socialdemokratiets ordfører her, så jeg skal ikke trække det alt for meget ud, men jeg synes, det er dejligt, at vi med det her lovforslag kan give vores grønlandske venner mulighed for at få nemmere sagsbehandling og mulighed for at blive lidt mere digitaliseret, så de får et nemkontosystem.
Jeg har også forstået det sådan, at det var et ønske fra Grønland, at de fik det system, men hvis jeg tager fejl, bliver det nok rettet her lige om lidt.
Men Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her forslag.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-11-27:
Tak for det.
Vi lever i en digitaliseret verden, og det bringer også rigtig mange fordele med sig.
Nemkonto har været en succes i Danmark, der har gjort livet lettere for rigtig mange, så derfor synes vi, at det er positivt, at man nu tager skridt til, at man i Grønland kan få samme muligheder, som vi har fået i Danmark.
Vi er jo generelt et parti, der er positive i forhold til digitalisering, og vi vil rigtig gerne arbejde videre og konstruktivt for, at man på tværs af rigsfællesskabet så hurtigt som muligt får alle de samme muligheder, som vi får i Danmark med de fordele, det bringer med sig.
Så vi kan fuldt ud bakke op om det her lovforslag.
Kasper Roug (S), 2020-11-27:
Tak for det, formand.
Vi skal jo sikre, at Danmarks digitaliseringsprojekter selvfølgelig også skal kunne benyttes på Grønland og dermed sikre den fortsatte digitalisering på tværs af rigsfællesskabet.
Som situationen er nu, regulerer den hidtidige lov om offentlige betalinger kun offentlige udbetalinger fra de danske myndigheder, herunder muligheden for, at private udbetalere kan anvende nemkontosystemet.
De grønlandske myndigheder ønsker adgang til at kunne udbetale offentlige ydelser til borgere og virksomheder i Grønland på samme måde, som danske myndigheder kan ved brug af nemkontosystemet.
Det er baggrunden for L 108, som vi behandler her i dag.
Nemkontosystemet, som blev introduceret i 2008, gør det muligt for en offentlig myndighed at sende udbetalinger til en borger eller virksomhed via nemkontosystemet uden at kende modtagerens kontonummer, idet kontonummeret hentes i registeret.
Der er derfor behov for at overføre personaleoplysninger via et sådant system til og fra Grønland i overensstemmelse med databeskyttelsesforordningen, og det vil først kunne ske, når et retsligt bindende instrument er udarbejdet, hvilket forventes at ske forud for den foreslåede ikrafttrædelse af denne lov.
I forhold til økonomiske konsekvenser forventes lovforslaget at være forbundet med en engangsudgift på ca. 0,75 mio. kr. for det grønlandske selvstyre og en årlig udgift på ca. 110.000 kr. for Digitaliseringsstyrelsen i 2022.
Med den adgang til nemkontosystemet forventes det, at de grønlandske myndigheder vil have færre udgifter med udbetaling til offentlige ydelser til egne borgere.
Med L 108 ønsker vi, at Digitaliseringsstyrelsen kan sidestille grønlandske og danske myndigheder i forbindelse med tilslutning til nemkontosystemet.
Lovændringen vedrører ikke de materielle regler, som Grønlands selvstyre udfærdiger i deres egen lov om offentlige betalinger.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget, og jeg skal også sige fra både SF og Enhedslisten, at de også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Nicolai Wammen (S), 2020-11-27:
Det var godt, at formanden så ministeren.
Jeg vil gerne starte med at takke de ordførere, der har haft ordet, for modtagelsen af lovforslaget, og jeg vil også takke for gode og – synes jeg – meget kloge indlæg her i dag.
Det er helt afgørende, at alle borgere har mulighed for at betjene sig af det offentliges digitale services, og at borgere med funktionsnedsættelser kan deltage i samfundet på lige fod med andre.
De offentlige websteder skal være tilgængelige for alle uanset funktionsnedsættelser, og uanset om man som menneske har et handicap.
Den 23. september 2020 trådte loven om webtilgængelighed i kraft for alle offentlige websteder.
Dermed tog vi et vigtigt skridt mod større tilgængelighed i den offentlige sektor.
Men vi har, som også flere ordførere har været inde på, erfaret, at der i implementeringen af loven er opstået tvivl om, hvilken myndighed der er ansvarlig for at sikre tilgængeligheden, når indholdet leveres fra en myndighed til en anden.
Der vil jeg gerne sige, at jeg er meget enig i de bemærkninger, der kom fra hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, der sagde, at det må man simpelt hen kunne finde ud af inden for det offentlige, og at man som borger må have en forventning om, at det kommer på plads.
Det er også det, som det her lovforslag går ud på.
Og vi gør det klart, at det er den offentlige myndighed, der producerer indholdet, der har ansvaret for at gøre det tilgængeligt.
Det gælder også i de tilfælde, hvor indholdet teknisk og praktisk bliver publiceret af en anden myndighed.
Med lovændringen sikrer vi bl.a., at borgere med funktionsnedsættelser kan læse deres digitale post fra det offentlige.
Lovændringen betyder nemlig, at brevene i den digitale postkasse også skal være omfattet af tilgængelighedsloven, så de er tilgængelige, og at alle offentlige selvbetjeningsløsninger skal være tilgængelige, uanset om de tilgås på borger.dk eller ej.
Med andre ord: Vi styrker og præciserer altså loven om webtilgængelighed, så der ikke længere kan være tvivl om, hvem der har ansvaret for at gøre webindholdet tilgængeligt.
Det er til gavn for borgerne.
Sådan skal det være.
I sidste ende betyder det, at flere borgere kan benytte sig af de digitale muligheder, som den offentlige sektor stiller til rådighed.
Jeg synes, at der i debatten er blevet rejst mange gode spørgsmål, og der er også blevet peget på problemstillinger, som man ønsker at adressere i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det ser jeg naturligvis frem til.
Men foreløbig tak for den meget positive modtagelse og for vores ens tilgang, nemlig at det her handler om, at offentlige myndigheder må finde ud af at snakke sammen.
Det er dem, der skal håndtere det.
Det er ikke borgeren, der skal komme i klemme, hvis det ikke kan gøres fornuftigt.
Og med det her gør vi det helt klart, hvem der har ansvaret for hvad.
Det skulle gerne være til gavn for borgerne.
Trine Torp (SF), 2020-11-27:
Tak for ordet, og tak til finansministeren for at fremsætte forslaget.
Det er godt, at ministeren har lyttet til de henvendelser, der er kommet, om, at visse websteder ikke lever op til kravet om tilgængelighed.
Andre ordførere har allerede redegjort for lovforslaget, der grundlæggende handler om at præcisere, at offentlige myndigheder, der bringer information på hjemmesider og andre platforme fra andre offentlige myndigheder, også skal sørge for, at dette lever op til tilgængelighedsreglerne.
Da internettets far, Tim Berners-Lee, for 30 år siden opfandt det uundværlige redskab, som internettet er blevet, var det med visionen om, at internettet skulle være frit for alle, og det er den vision, som det her lovforslag læner sig fornuftigt op ad.
Det er vigtigt, at alle, også mennesker med handicap, har adgang til vores tids vigtigste opfindelse, ikke mindst når det handler om, at vigtige informationer fra offentlige myndigheder er tilgængelige.
SF støtter lovforslaget.
Henrik Vinther (RV), 2020-11-27:
Tak for ordet.
Forslaget her præciserer, som det allerede er sagt, hvem der har ansvaret for, at alt indhold på offentlige websider og applikationer er tilgængeligt for alle, der har behov for at benytte disse udmærkede tjenester.
Det skal selvfølgelig være sådan, at man kan tilgå de oplysninger, som man skal bruge.
Tilgængelighed kommer ikke af sig selv.
Det kræver, at gode folk ude i kommunerne og regionerne sikrer, at det er på plads.
Den slags ting tager tid, og det koster også ofte penge.
Derfor er det godt, at der med forslaget er lagt op til, at kommuner og regioner får lidt mere tid, end der først var lagt op til, og det er også godt, at der nu bliver taget en dialog om, hvordan vi kigger på omkostningerne i den her forbindelse.
Der er balance i forslaget.
Vi kan støtte det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-27:
Tak for det.
Naivt troede jeg egentlig, at det her var løst.
Jeg troede, at alle offentlige myndigheder havde fokus på at sikre, at der selvfølgelig var adgang for borgere med funktionsnedsættelse.
Naivt troede jeg, at vores sundhedsvæsen sikrede, at når der blev udsendt indkaldelser ud til sygehusene, så var de tilgængelige for alle borgere.
Derfor må jeg indrømme, at jeg, da jeg så det her lovforslag, først tænkte, at det selvfølgelig skulle på plads, men at problemet ikke var så stort.
Så blev jeg egentlig reelt bekymret, da jeg læste høringssvarene, for både KL og regionerne anfører, at det her bliver dyrt, at der er en masse omkostninger ved at sikre, som der står, at alle borgere kan betjene sig af offentlige websteder og apps på lige vilkår uanset funktionsnedsættelser og handicap.
Det problematiseres, hvem der har ansvaret, når nogle laver en app og andre leverer indholdet.
Er det den ansvarlige for appen, som skal sikre, at den tekniske løsning er i orden, så indholdet kan vises, eller er det leverandøren af indholdet, som skal sikre det?
Hold nu op!
Vi taler om forskellige offentlige myndigheder.
Kan vi ikke godt tillade os at have en forventning om, at når vi siger, at resultatet skal være, at alle borgere uanset funktionsnedsættelse og handicap skal kunne betjene sig af de her apps og websteder, så må de her skatteyderbetalte offentlige myndigheder tale sammen, og så må de finde ud af, hvordan opgaven løses.
De skal ikke forsøge at frasige sig ansvaret, de skal påtage sig ansvaret for at finde de bedste løsninger.
Men hvis den her lovændring kan gøre det klarere og gøre det lettere for dem derude at finde ud af, hvem der skal påtage sig ansvaret, så er det da rigtig godt, og så er det da bare med at komme i gang.
Så Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Og så skal jeg lige hilse fra Enhedslistens ordfører og sige, at Enhedslisten også støtter forslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-11-27:
Tak for det.
Den danske webtilgængelighedslov er vigtig, når vi som samfund skal sikre, at så mange borgere som muligt kan benytte offentlige organers websteder og mobilapplikationer, herunder selvfølgelig særlig folk med handicap.
Det er vigtigt, fordi offentlige organers websteder og mobilapplikationer er en uundværlig del af mange borgeres hverdag.
Med det her lovforslag specificerer vi, hvem der er ansvarlig for, at indholdet lever op til lovens krav om tilgængelighed, når et offentligt organ publicerer eller leverer indhold til et andet offentligt organs websted eller til en fælles webportal.
Det vil sikre, at der fremadrettet ikke hersker tvivl om, hvor ansvaret ligger.
Der er i høringssvarene rejst nogle spørgsmål fra Kommunernes Landsforening og Danske Regioner i forhold til omkostningerne.
Det er noget, vi vil prøve at spørge lidt ind til i udvalgsbehandlingen, men overordnet set synes vi, det er et rigtig fint lovforslag.
Danmark er et digitalt foregangsland, hvor rigtig meget af den offentlige kommunikation efterhånden ligger på nettet, og derfor skal vi selvfølgelig også have styr på det og gå forrest i forhold til at sørge for, at det her indhold er tilgængeligt.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, og vi kan tilslutte os forslaget.
Birgitte Vind (S), 2020-11-27:
Tak for ordet.
Webtilgængelighedsloven trådte i kraft i september 2018, og den implementerer Europa-Parlamentets og Rådets direktiv fra oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer.
De offentlige websteder skal være tilgængelige for alle uanset funktionsnedsættelse eller handicap, og det overordnede formål med webtilgængelighedsloven er at gøre det nemmere for personer med funktionsnedsættelser at benytte offentlige organers websteder og mobilapplikationer ved at stille krav om, at offentlige organers websteder og mobilapplikationer er tilgængelige.
Loven siger dog ikke tydeligt, hvem der har ansvaret for at sikre, at indholdet lever op til lovens krav om tilgængelighed, når et offentligt program publicerer eller leverer indhold til et andet offentligt program, organets websted eller til en fælles offentlig webportal.
Det har afstedkommet usikkerhed i en række tilfælde, og det vil denne lovændring gøre op med.
Konkret sker det ved, at der sker en justering af betydningen af tredjepartsindhold.
Ændringen vil medføre, at indhold på et offentligt organs websted eller mobilapplikation, som er leveret af et andet offentligt organ, ikke er at anse som tredjepartsindhold.
Herved vil det offentlige organ, som publicerer eller leverer indholdet, være ansvarlig for, at indholdet lever op til kravene i webtilgængelighedsloven, ligesom det er det offentlige organ, der har webstedet, hvor indholdet vises, der er ansvarlig for webstedets tilgængelighed.
Det er afgørende, at personer med f.eks. synshandicap ikke bare kan tilgå f.eks. digital post, men også kan læse den digitale post med de konkrete postmeddelelser.
I sidste ende vil dette lovforslag betyde, at borgerne kan benytte sig af de digitale muligheder, som den offentlige sektor stiller til rådighed.
Socialdemokratiet kan tilslutte sig lovforslaget.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2020-11-27:
Nu er det nok tættere på middag.
Ja, det, jeg bliver oplyst om, er, at der ikke er indkaldt til forhandlinger om feriepengene, som vi har aftalt med hinanden.
Det synes jeg bare var vigtigt lige at få slået fast, når jeg kunne forstå på ministeren, at der var forhandlinger i gang om feriepengene.
Derfor forventer jeg da også, at vi får en indkaldelse, for det er den 27. november, og det er meget snart december, og så er det altså blevet vinter, og jeg synes, man skal overholde de aftaler, man laver.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-27:
Det, jeg spurgte om, var, om ordføreren reelt mener, at det her er den rigtige måde at sikre værdighed og omsorg i ældreplejen på, altså at man med det formål at få et område af ghettolisten tager dem, der bor der, og presser dem ind i en uddannelse, hvor de ender med at skulle stå ude hos nogle af vores mest sårbare danskere.
Mener ordføreren helt ærligt, at det er den rigtige vej at gå, eller skal man kigge på, at dem, som kommer ud at arbejde i omsorgssektoren, reelt gerne vil det?
Birgitte Vind (S), 2020-11-27:
Man skal i hvert fald ansætte personale, som har de rette kvalifikationer på det her område, og mere kan jeg ikke sige.
Så når nu Helsingør Kommune har valgt det her projekt, så tænker jeg, at det er, fordi Helsingør Kommune ser en mulighed her, dels for at nogle kvinder får et arbejde og kan blive selvforsørgende, dels at det selvfølgelig også er kvinder, der har ekspertisen og muligheden for at få den inden for det her område.
Så det hilser jeg da meget velkommen.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-27:
Tusind tak, og tusind tak for talen.
Ordføreren siger i sin tale, at der er ret store rekrutteringsudfordringer i forhold til sosu-uddannelserne, og det kan jeg jo sådan set kun bekræfte.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordførerens svar på, hvad ordføreren mener om, at man eksempelvis i Helsingør Kommune har valgt at lave et såkaldt beskæftigelses- skråstreg integrationsprojekt, hvor man for at få ghettoområdet Nøjsomhed af ghettolisten simpelt hen har lavet en indsats med at få nogle af de her kvinder ind i sosu-uddannelsen.
Mener ordføreren reelt, at det er den rigtige vej at gå på det her meget, meget sårbare område?
Birgitte Vind (S), 2020-11-27:
Jeg håber, at der er en bevægelse i gang ude i kommunerne, hvor opmærksomheden bliver rettet hen på lige præcis det, som fru Kirsten Normann Andersen er inde på her.
Det er nemlig rigtig, rigtig vigtigt, at det er kendt personale.
Det handler jo om organiseringen ude på plejecentrene.
Man er ved at få øjnene op for, at det er den vej, vi bliver nødt til at gå.
Vi håber jo, som jeg sagde i min ordførertale,
at det, at vi efterhånden får tilført lidt flere midler til kommunerne, så de kan prioritere lidt anderledes, kan være med til at løse den her udfordring.
Men det er bestemt ikke gjort bare med det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
Altså, først og fremmest er det jo et menneske, som har fået sygdommen, og der er mange, mange forskellige variationer af, hvad det er, der er brug for – alt fra at blive vred, til at blive ked af det og til at blive utryg og bange.
Så kendskabet til den enkelte beboers særlige behov er fuldstændig essentielt i forhold til netop at løse opgaven med demens.
Så kan vi komme nærmere på, at det bliver fast og kendt personale, der skal tage sig af borgere med demens?