runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Tak for det.
Som jeg også har svaret flere andre spørgere i dag, er vi dybt optaget af den grønne omstilling.
Det er både af hensyn til klima og miljø, men også ud fra en sikkerhedspolitisk tilgang noget af det vigtigste, vi står med i det danske samfund overhovedet og i øvrigt i Europa netop nu.
I forhold til puljer, der måtte løbe tør, så har jeg også sagt, at man jo der må sætte sig ned med de partier, der har lavet forskellige aftaler, og så må man jo se, om der er nogle midler, man kan prioritere anderledes, sådan at man der kan få sat skub på en udvikling, hvis der er nogle udfordringer, som viser sig.
Og det vil vi som regering have et åbent sind over for.
Som jeg nævnte i mit tidligere svar, er jeg åben over for at høre de ønsker og behov, der måtte være, fra både grønlandsk og færøsk side.
Det er samtidig også sådan, at vi har den økonomi til rådighed, vi nu engang har, og derfor bliver det jo ved dagens slutning en prioritering, der skal laves.
Derfor tænker jeg, at man fra ordførerens og andres side vil tage de ønsker, der måtte være, med ind i lokalet, og så kigger vi på det.
Jeg er bevidst om, at der er en række udfordringer, når det gælder den grønne omstilling, og jeg kan sige, at regeringen i den grad er optaget af at få så meget fart på den grønne omstilling som overhovedet muligt.
I forhold til de konkrete udfordringer, der dér bliver beskrevet, så tænker jeg, at det er noget, der ligger hos min gode kollega, klima-, energi- og forsyningsministeren, og det er jeg helt tryg ved at han håndterer.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Og tak for talen – også revselserne, hvis man kan sige det sådan; det er helt okay.
Jeg er faktisk enig med ordføreren i, at Alternativet har betydet utrolig meget for den grønne politik i Danmark, for udviklingen af den, for 70-procentsmålet osv. osv.
Det har Alternativet en meget stor andel og aktie i.
Jeg er en del af et måske mere pragmatisk parti – jeg tror ikke, jeg fornærmer nogen af os ved at sige det – og jeg tror, at der er brug for begge dele.
Jeg tror faktisk, der er brug for begge dele.
Jeg vil spørge om noget, der måske er lidt pragmatisk.
Vi har brug for, at I små – det håber jeg er okay jeg siger – grønne partier bliver repræsenteret i Folketinget næste gang, og jeg håber, at I gør alt, hvad I kan, for at få samling på tropperne, så at sige.
Og det håber jeg at Alternativet vil stå i spidsen for – det synes jeg at jeg har hørt fra Alternativets formand også er noget, hun gerne vil arbejde for.
Torsten Gejl (ALT), 2022-09-08:
Ja, vi er jo nogle små grønne partier, og det kunne være en ret god idé at slå os sammen og gå til valg sammen.
Og jeg kan da også sige, at der er en vis forhandlingsproces i gang, men det vil nok være klogt at foretage den i et fortroligt rum i stedet for her for rullende kamera.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Tak, formand.
Ja, det har jeg lagt mærke til, og det er jeg også rigtig glad for.
Og som jeg har forstået det, er det måske Frie Grønne, der lige skal overtales her.
Men det her er jo ikke bare taktik eller praktik; det handler jo også om at få nogle af jer, der er små lige nu – det kan jo vende igen; sådan er det i politik, det går op og ned – repræsenteret i Folketinget.
Jeg synes, det ville være et kæmpe tab, hvis det ikke skete, ikke kun for den rød-grønne blok, så at sige, men for den grønne omstilling, som har brug for alt det pres, den overhovedet kan få, for at lykkes, og for at vi kommer i mål med det, vi skal.
Torsten Gejl (ALT), 2022-09-08:
Mange tak for de ord.
Så handler det jo bare om at opfordre folk til at stemme på Alternativet.
Ved sidste måling lå vi på 1,6 pct., så der er kun 0,4 procentpoint igen.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-09-08:
Noget af det, der driller derude i virkeligheden, er, at når puljerne så kommer i spil, går der en lang tid med implementering, og i den implementeringstid må man ikke iværksætte noget, fordi statsstøttereglerne siger, at man skal have en godkendelse, inden man sådan set går i gang med arbejdet.
Det er også en udfordring.
Er finansministeren bevidst om, at man måske også skulle arbejde med at udfordre EU-systemet i den fortolkning af statsstøttereglerne, der er?
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
er, at ja, selvfølgelig skal vi investere i dansk landbrug, og dansk landbrug skal investere i at være et rigtig godt og stærkt landbrug i Danmark.
Vi har lavet en god landbrugsaftale bredt i Folketinget.
Det er samtidig vigtigt at sige, at dansk landbrug selvfølgelig også skal bidrage til at håndtere den klimaudfordring, vi står med.
Det er jo noget af det, vi stadig har til gode at få på plads i forhold til 70-procentsmålsætningen.
Der skal dansk landbrug give sit bidrag, og man skal hele tiden også, både i forhold til dyrevelfærd og på anden vis, være med til ikke bare at være et landbrug, som vi er stolte af i Danmark, men også et landbrug, som kan være med til at inspirere i lande omkring os.
Men den korte udgave er, at jeg synes, at hr. Erling Bonnesen i morgen på Fyn skal sige ja til dansk landbrug, altså at man skal investere her i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2022-09-08:
Jamen det vil de selvfølgelig være glade for at høre som udgangspunkt, men de læser jo også, hvad der kommer af udmeldinger fra regeringen.
Så de vil også spørge mig om noget.
Og det er i forhold til det, der kan læses, så det håber jeg vi kan få afkræftet nu, for det er temmelig vigtigt.
De er jo med på grøn omstilling, at man skal gøre noget for at reducere klimabelastningen og det hele, bare de må få lov til at være her og ikke bliver jaget ud af landet.
Men de vil jo så helt nøjagtig spørge – og det er også det, jeg så beder om at få et klokkeklart svar på: Skal der investeres i animalsk produktion i Danmark, eller skal de rykke det til udlandet?
Det har de behov for at få afklaret nu.
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Det er ikke regeringens tilgang, at man skal rykke den animalske produktion til udlandet.
Det er til gengæld regeringens tilgang, at det, vi producerer i Danmark, både når det gælder dyrevelfærd, og når det gælder miljø og klima, skal være i topklasse, og vi har en klimaudfordring for hele det danske samfund.
Vi skal i forhold til industri, i forhold til transport og på mange andre dele af de helt afgørende byggeklodser have det til at nå 70-procentsmålsætningen og komme i mål.
De næste, der skal levere der, bliver dansk landbrug.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-08:
Tak for det.
En del af debatten i dag har handlet om konsekvenserne af forskellige forslag i forhold til den offentlige økonomi, afhængigt af hvor meget man lader det offentlige forbrug vokse.
Hvis man skal stole på Finansministeriets tal, vil en vækst i det offentlige forbrug svarende til det demografiske træk svare til 11.000 færre offentligt ansatte.
Den socialdemokratiske finansordfører sagde, at det ikke var Socialdemokratiets politik, for man ville føre en politik, så der mindst var det samme antal offentligt ansatte.
Så jeg ville høre, om det er en ny politik fra regeringens side, at man vil lade det offentlige forbrug stige mere end det demografiske træk.
Sådan lidt hurtig hovedregning fra min side siger, at vi så er tæt på en vækst på 1 pct. Eller står regeringen fast på, at det er det demografiske træk, og at der dermed så ifølge Finansministeriets egne tal er 11.000 færre offentligt ansatte i 2030?
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Det, vi har gjort som regering, er, at vi har sagt, at når der kommer flere børn og ældre, følger pengene med.
Det har vi ikke bare sagt, men det har vi også efterlevet.
I de aftaler, jeg har lavet med kommuner og regioner, har det været et nybrud, i forhold til da hr. Torsten Schack Pedersens parti havde regeringsansvaret, hvor man ikke lod pengene følge med, når der kom flere børn og ældre, hvilket i sig selv førte til store sparerunder ude i vores kommuner og regioner.
Vi har gjort det modsatte.
Vi har ladet pengene følge med.
Derudover har vi så i forbindelse med finanslove bygget ovenpå.
Så derfor er det ikke en ny politik, at vi siger, at vi gerne vil sørge for, at der er en ordentlig velfærd og en ordentlig omsorg og pleje både for vores børn og vores ældre og i vores sundhedsvæsen, og derfor er det heller ikke Socialdemokratiets politik, at der skal være 11.000 færre blandt vores offentligt ansatte, som følgen ville være, hvis man alene byggede sin politik på det demografiske træk.
Socialdemokratiet og regeringen er i den sammenhæng og i alle andre sammenhænge det samme.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-08:
I forhold til konsekvenserne af regeringens politik tror jeg, at finansministeren skulle prøve at tage en tur til Mors, hvor alle kommunalbestyrelsesmedlemmer har lavet en budgetaftale med markante besparelser, fordi pengene ikke følger med.
Men det er blot til finansministerens information.
Jeg skal bare have noget at vide.
Er det det demografiske træk, som hidtil har været forudsætningen i regeringens økonomiske planer, eller er det mere end det demografiske træk?
For så er der godt nok tale om en stor udskrivning i forhold til de hidtidige mellemfristede fremskrivninger.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Tak for svaret.
Noget af det, vi kan se, er jo, at de puljer, som vi får afsat gennem årene, er projektmidler.
Det vil sige, at når der er en drift, f.eks. i forbindelse med Arbejdstilsynet, som skal styrkes, så henviser man også til en projektpulje.
Men projekter har det jo også med at have en udløbsdato, og det synes jeg i hvert fald er en konstruktionsfejl i de puljer, som man så henviser til fra regeringens side, også i højere og højere grad.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om man er mere åben over for, at vi også er nødt til at kigge på driften på forskellige områder, hvor der kan være et reelt behov for at styrke områderne i forhold til Grønland.
Thomas Danielsen (V), 2022-09-08:
Tak for det.
Mit spørgsmål går på det, at regeringen vil give visse offentligt ansatte mere i løn.
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Som jeg også svarede hr. Lars Løkke Rasmussen for et øjeblik siden, ser vi ind i nogle store rekrutteringsudfordringer.
Dem har vi allerede i dag.
Det er virkeligheden ude på vores sygehuse, og det er virkeligheden ude i vores ældrepleje.
Det skal vi være glade for.
Men så må vi også spørge os selv, når vi allerede i dag har svært ved at skaffe de folk, der er brug for, om vi så ikke skulle se på, hvordan vi kan gøre en ekstra indsats for at rekruttere folk til de områder, som det er svært at få folk til.
Det er mange forskellige ting, der ligger i det.
Det kan være noget, i forhold til om man kan være på deltid eller fuld tid; det er i forhold til arbejdsmiljø; det er, i forhold til at man ikke skal bruge alt for meget af sin arbejdsdag på bureaukrati, men i stedet for på borgerne – og ja, så indgår lønnen også som en del af det, og det er det, som statsministeren, synes jeg, meget roligt og fornuftigt har startet en diskussion om at vi er nødt til at se på.
Thomas Danielsen (V), 2022-09-08:
Mit spørgsmål går jo på det, at man går ud og stiller en lønstigning i udsigt til visse, men dog ukonkrete grupper.
Det mente man åbenbart ikke for et år siden, da der var sygeplejerskekonflikt, og man har ikke sat penge af til det i finanslovsforslaget – hvorfor ikke?
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Vi har ikke sat penge af på finanslovsforslaget, fordi vi netop nu står i en situation med høj inflation, og vi har i øvrigt en lønkomité, der er ved at afdække, hvad det er for nogle forhold, der har været i forbindelse med udviklingen i lønningerne til de offentligt ansatte, og fordi vi synes, at det her er en diskussion, der skal ses i sammenhæng med, hvad vi i øvrigt gør.
Det her er ikke en diskussion, der kan isoleres fra de reformer, vi skal lave af vores velfærdssamfund og af de øvrige komponenter, der indgår i, hvordan vi kan rekruttere folk.
Hvis Venstre siger, at det vil man overhovedet ikke diskutere, altså diskutere løn i forhold til rekruttering til de dele af den offentlige sektor, hvor vi står og mangler folk, må det jo stå for Venstres regning.
Det tager jeg så til efterretning.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Mange tak.
Tak for ordet, og tak for talen.
Nu gik det hele lidt stærkt, så vi kommer også på talerstolen lige her om lidt, men jeg vil gerne sige tak for et godt samarbejde, også tak til finansministeren for at tage Grønland alvorligt, når vi kommer til forhandlingsbordet her i løbet af de næste par uger.
Vi er glade for nordatlantpuljen.
På mange måder er det rigtig rart, at der bliver afsat en pulje specifikt til nogle projekter, der har med Grønland at gøre, men den har også nogle begrænsninger, og det er også en pulje, som blev afsat under den tidligere regering, så jeg synes, det kunne være interessant at høre: Hvad er regeringens holdning til Grønland og rigsfællesskabet, og hvilke visioner har man?
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Jeg vil gerne starte med at sende ros tilbage.
Tak for et rigtig godt samarbejde.
Jeg synes, at det har været et eksempel på, at jeg som finansminister har kunnet sætte mig ned med de fire nordatlantiske medlemmer her i Folketinget og i en god og konstruktiv tone og med en fælles tilgang har kunnet afsætte penge til projekter og initiativer, der har været vigtige for Grønland og for Færøerne, og det er præcis den samme tilgang, vi vil have, nemlig at vi har en meget åben og lyttende tilgang til, hvad behovene er set med de grønlandske og de færøske folketingsmedlemmers øjne.
Det vil være ledesnoren for os i forhold til de forhandlinger, vi kommer til at have senere på året.
Jamen det er sådan set meget enkelt.
Vi kommer med vores 2030-plan inden længe, og der er tre hovedopgaver.
Den ene er at passe godt på vores velfærd.
Den anden er at sikre den grønne omstilling.
Og den tredje er forsvar og sikkerhed.
I forhold til velfærd tror vi ikke, at den måde, vi passer godt på vores velfærd på, er ved, at vi i 2030 har 11.000 færre offentligt ansatte, end vi har i dag.
I forhold til den situation, man står i på Mors, så har jeg stor respekt for den.
Jeg ved, at det er svært med budgetlægning, ikke alene på Mors, men rundtom i Danmark.
Men jeg synes, at hr. Torsten Schack Pedersen skulle prøve at forestille sig, hvordan det havde set ud, hvis vi ikke havde ladet pengene følge med, når der kommer flere børn og ældre.
Så havde det været en noget sværere situation, man havde stået i, anerkendende at den, man står i nu, heller ikke er nem.
Erling Bonnesen (V), 2022-09-08:
Tak for det.
I morgen skal jeg til en stor landbrugskonference på Fyn, og det er en konference, der har overskriften »Fremtidens landbrug«.
Mange af de landmænd, som sådan set skal stå for fremtidens investeringer i landbrugserhvervet, forventes at deltage.
De vil jo også tage pejling af, hvor vi skal dreje hen, og de har også sat sig godt og grundigt ind i vores udmærkede landbrugsaftale.
De er helt med på at producere de varer, som forbrugerne efterspørger – flere plantebøffer, mere økologi, egnsspecialiteter og alle de der gode ting, efterhånden som forbrugerne tager det til sig.
Men de vil også spørge om følgende, og det er så det, jeg vil slutte med lige om et øjeblik i et spørgsmål til finansministeren: Jamen er der en fremtid i også at investere i konventionel animalsk landbrugsproduktion i Danmark?
For det er jo det, der stadig væk også er med til at bære en meget stor del af eksportindtægterne.
Mange af dem vil jo også sige, at jamen det vil vi egentlig gerne, Erling, men kan du ikke bare lige svare på, om vi skal investere i Danmark i den produktion, eller skal vi flytte mere til udlandet?
Det er sådan set derfor, at jeg spørger finansministeren nu, for jeg vil jo gerne bibringe dem det mest kvalificerede svar.
Så hvad er regeringens og finansministerens svar til dem?
Skal de investere i Danmark, eller skal de flytte det til udlandet?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne benytte muligheden til at takke for samarbejdet, ikke kun det samarbejde, vores partier har haft, men også det, som vi to ordførere har haft med hinanden – især den grønne opsang.
Vi lykkedes jo bl.a. med at gøre den finanslov, vi var sammen om sidste gang, grønnere, end forslaget var til at starte med.
Det håber jeg vi kan gøre igen.
Men det er egentlig ikke det grønne, jeg vil spørge ind til.
Det handler om socialpolitikken, som jo desværre er blevet skrottet til fordel for det, der kaldes beskæftigelsespolitikken.
Det er noget af det, som ordføreren og jeg har samarbejdet om i lang tid, og derfor vil jeg gerne spørge ind til det.
For på den ene side er jeg lidt glad for det fokus, der er kommet på jobcentrene og på den beskæftigelsespolitik, der er.
Omvendt bliver jeg også rigtig frustreret over, at der er sådan en kæmpe ansvarsfraskrivelse fra det flertal, som har skabt den politik, der er – det lyder, som om man bare kan fyre 10.000 medarbejdere uden at lave lovgivningen om, som Nye Borgerlige f.eks. var ude at sige i TV 2-programmet Lippert.
Det gør jo ikke, at vi får fat i sagens kerne; vi skal have lavet lovgivningen om.
Hvad tænker ordføreren i forhold til det?
Torsten Gejl (ALT), 2022-09-08:
Allerførst tak for de ord.
Det er lige før, jeg bliver helt rørt.
Vi skal ikke bare tage alle de penge, vi bruger i beskæftigelsessystemet, og kaste dem et andet sted hen.
De skal selvfølgelig bruges til at hjælpe folk med at komme på benene og komme i job.
Vi mener, at rådighedspligten er et kæmpestort problem, for det er den, der gør, at vi kan tvinge folk til en hel masse initiativer, som ikke giver mening for dem – som gør dem syge og dårligere.
Det vil vi igen se i den udsendelse, som kommer i aften.
Det er den ene ting, som er utrolig vigtig.
Den anden ting, som er utrolig vigtig, er, at vi får en forvaltningsdomstol i det her land.
Ikke 1 ud af de 500.000 gange, der har været klaget til Ankestyrelsen, har man sanktioneret en kommune, så kommunerne kan jo bare blive ved
Jeg ved godt, at der findes rigtig, rigtig mange dygtige sagsbehandlere, men der er et system her, der gør, at der er for meget kassetænkning – der er for mange dårlige afgørelser, og dem er vi nødt til at få stoppet.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg tænker, at det her med at sige, at sådan har det altid været, som et argument imod uretfærdighed, nok er et af de dårligste argumenter, man overhovedet kan komme med; så ville vi jo på ingen måde kunne gøre op med al den uretfærdighed, der er sket igennem historien.
Så jeg er helt enig i, at det argument simpelt hen ikke holder.
Jeg håber da, at vi, når vi jo nu har hørt statsministeren sige, at man i Folketinget er klar til at kigge på løn i forhold til de offentligt ansatte, kan bruge det som en åbning i forhold til den afvisning, der har været fra ministeren, når der blev svaret på, om man ville blande sig, og der så blev sagt, at det bare er op til parterne.
Der er jo sket en ændring her.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-09-08:
Først vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Det er uanset hvad utrolig vigtigt med opbakning fra forskellige partier, så det glæder mig også, at der er forståelse for den her uretfærdighed.
Det er jo således, at i 30 år har politiforeningen i Grønland haft de samme krav om ligestilling af løn, men hver evig eneste gang det blev taget op af staten og man skulle have forhandlingsparterne med, har der altid været et eller andet benspænd, der sagde, at nu forhandler vi på den måde, som vi altid har forhandlet.
Det er jo faktisk kun de grønlandske politibetjente, der ikke får lov til at forhandle ved det store bord, hvorimod danske betjente og færøske betjente forhandler om lønninger.
Men det er jo forskudt, i forhold til hvornår politiforhandlingerne starter.
Så det, vi jo også skal tænke på, er det systematiske; når man ikke kan komme videre og det bliver sendt til Lønningsrådet i Folketinget, siger man jo, at det er, fordi man simpelt hen bare ikke vil komme med et forslag, men der tror jeg netop, som ordføreren også kommer ind på, at vi også bliver nødt til at lægge et eller andet politisk pres, uanset om det er fra ministrene eller nogle andre, for at man så lægger et nyt forslag på bordet, som alle kan se sig selv i.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tusind tak for den uddybning.
Altså, hvad skyldes den her modstand?
Er det et økonomisk spørgsmål?
Er det manglende vilje til forandring?
Kan ordføreren fortælle lidt om, hvad det her simpelt hen skyldes?
For det lyder i hvert fald fuldstændig skævt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-09-08:
Tak for spørgsmålet.
Altså, det er jo lige så uforståeligt for os i Siumut.
En af de parter, vi har snakket med, har bl.a. uddybet, at en af årsagerne bag var, at man i 1990 havde lavet en aftale med det daværende hjemmestyre om, at man ikke skal skævvride grønlandske og danske lønninger, og fordi statens ansatte er fra Danmark, skulle de ikke have alt for høj løn i forhold til folk fra Grønland.
Men det giver ikke mening, fordi de eneste, det går ud over, er grønlandske betjente, der indirekte arbejder for den danske stat.
Så det argument holder ikke.
Vi bliver nødt til at lægge et politisk pres for at gøre op med den uretfærdighed.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Det er egentlig bare en bemærkning og ikke et spørgsmål.
Vi havde jo en rigtig god tur med Grønlandsudvalget til Tasiilaq her for et par uger siden, og jeg vil bare sige, at fra Konservatives side er vi faktisk meget opmærksomme på det, som ordføreren siger om politiets forhold – ligestillingen i forhold til løn, ressourcer osv.
Og der vil jeg bare bemærke, at det er noget, vi gerne vil tale videre om, for det er vigtigt, at politiet i Grønland fungerer.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-09-08:
Tak for det, fru formand.
Det her er den sidste store debat før valget.
Man ved ikke, om man bliver genvalgt.
Man ved ikke, om man sådan rent politisk er dead man walking eller ej.
Men hvis det viser sig, at det er det, jeg er, så vil jeg sige tak for de efterhånden mange år her i huset, både til de få her i salen og til dem, der kigger med på skærmene.
Jeg vil i dagens anledning specifikt takke finansministeren for de sidste 3 år, hvor vi har haft nogle meget gode samtaler og nogle gode forhandlinger og vi har indgået nogle gode aftaler.
Tak for dem.
Alle aftalerne, vi har indgået, er efter aftale også med foreninger og myndigheder på Færøerne, og de har gjort stor gavn på hver deres område både indholdsmæssigt og geografisk.
Vi har altså ikke indgået nogen aftale, der gør Færøerne mere økonomisk afhængig af Danmark.
Det er vigtigt, for det er i den anden retning, vi skal, og det er den anden retning, vi går i.
For 21 år siden var bloktilskuddet fra Danmark til Færøerne på 980 mio. kr.
Hvis der ikke var gjort noget, ville det i dag være på næsten 1,4 mia. kr. Men det er på 640 mio. kr.
Det er blevet reduceret og fastfrosset nominelt efter færøsk ønske.
I livet og i politik er der ikke nogen endestation.
Der er kun forkerte eller rigtige retninger, og den her retning er rigtig.
Færøerne er blevet og skal blive stadig mere selvstændig, men der er dog enkelte områder, som stadig er dansk ansvar.
Det vigtigste er retsvæsenet, og der har vi et hængeparti.
Der mangler et fængsel på Færøerne.
Bloktilskuddet er reduceret med 700 mio. kr. om året.
Det er sådan en pæn besparelse for staten hvert eneste år, og en del af den besparelse for et af de kommende år skal gå til det fængsel.
Hvis finansministeren fortsætter efter valget, og hvis jeg også overlever vælgernes dom, vil han høre mig sige det igen og igen, indtil det er sket, og det vil en eventuel borgerlig finansminister også komme til at høre.
Til sidst tak for debatten.
Tak for det generelt meget fine samarbejde med alle sider her i huset gennem mange år.
Og hvis jeg er på vej ud på the green mile, så tak for tiden.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for talen.
Det giver man stadig tilladelse til.
Hvad tænker ordføreren om det?