runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Man kunne jo sagtens have gjort det uden at lave et indgreb i overenskomsterne og uden så klart og tydeligt at stille sig på arbejdsgivernes side.
Der er rigeligt med muligheder, som man fra regeringens side kunne have valgt at bruge.
Her vælger man som regering at bryde med den demokratiske ret, du som lønmodtager har til at have indflydelse på dine løn- og arbejdsvilkår.
Den har man jo gennem den danske model, som regeringen nu går ind og tromler.
Det her indgreb, som regeringen vil lave, betyder, at en tømrer mister 1.687 kr., at en murer mister 1.745 kr., og at en anlægsgartner mister 1.516 kr., og sådan kunne man fortsætte.
Det er jo penge, som de har opnået gennem deres demokratiske ret ved overenskomstforhandlingerne, hvor de har valgt nogle tillidsrepræsentanter, der har repræsenteret dem i overenskomstforhandlingerne og har brugt politisk kapital og forhandlingskapital på at få de her penge hen på et bestemt område.
Det bliver jo også absurd, at man, når man også repræsenterer arbejdsgiverne i det offentlige, så på den måde tager pengene og får en besparing.
Hvordan kan man vælge at køre en så ensidig arbejdsgiverpolitik og så kalde det balanceret?
På DR har man set arbejdsgiverne juble over, at de nu får den samme arbejdskraft til billigere penge, mens lønmodtagerne har sagt fra og sagt nej.
Hvordan kan man som socialdemokrat kalde det afbalanceret?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Vi har meget klart sagt fra dag et i regeringen, at det er en ekstraordinær tid, at det er et ekstraordinært løft af vores forsvar, og derfor er det også et ekstraordinært greb.
Jeg står fuldt på mål for, at når man vil bruge penge, skal man også finde dem, og for krydset her med nogle i mine øjne nødvendige forsvarsinvesteringer, hvor det er bredt ud på rigtig, rigtig mange danskere.
Det er jo også derfor, vi hører så mange stemmer imod det; det er, fordi det er noget, der rammer meget bredt, men hvis vi til gengæld alle sammen løfter en lille smule i flok, rammer det også mindre, end hvis man havde ramt en mindre gruppe.
Derfor har det været vores bud.
Man kunne have gjort det på andre måder, men alt handler også om at finde en balance, og det her synes jeg faktisk er et udtryk for en balance.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Hvorfor vil regeringen i forbindelse med at afskaffe store bededag bryde med traditionen om ikke at gribe politisk ind i løn- og arbejdsforhold?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Selvfølgelig handler det om, at det i det samlede billede skal gå op, og at pengene skal passe.
Vi har identificeret et område, nemlig forsvaret, som vi synes – det behøvede man ikke, men det er nu engang regeringens holdning – vi er nødt til at investere i i den tid, vi lever i, også for at leve op til det, vi har lovet vores allierede.
Det skal man bruge penge til.
Hvordan gør man så det?
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Man kunne have indkaldt til trepartsforhandlinger, man kunne have gjort rigtig mange andre forskellige ting og sagt: Vi ser, der er en udfordring.
Det kunne endda være, at det, man har sagt tidligere om at skulle tænke reformer på en ny måde og arbejde klogere eller mere hensigtsmæssigt og tænke i arbejdsmiljø, kunne man rent faktisk have gjort i stedet for på den her måde at lave et direkte angreb på den danske model.
Vil ministeren ikke hjælpe mig med at forstå, hvad det er, der er afbalanceret ved at angribe den danske model på den her måde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg tror faktisk godt, at der kan være noget om, når det kommer til arbejdsmiljødiskussionerne, at det handler om kultur nogle steder.
Vi har sådan set en ret stolt dansk kultur i Danmark, hvor vi på vores arbejdspladser prøver at passe på vores medarbejdere.
Den kultur skal vi sørge for man har alle steder ifølge den lovgivning, vi i fællesskab har vedtaget, uanset hvem der er ejer, og uanset om det er på land eller på vand.
Så selvfølgelig gør det indtryk på mig, hvis der er forlydender om, at der er steder, hvor man ikke har den kultur.
Det er mig også magtpåliggende som beskæftigelsesminister, at det tilsyn, vi så har, faktisk fungerer, og det er jeg optaget af at det gør, bl.a. med de her årlige tilsyn på hver eneste platform.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-18:
Opfølgende vil jeg så bare spørge, om ministeren mener, at det, at man annullerer lagerbeskatningen, vil medvirke til at skævvride ejendomsmarkedet til fordel for udenlandske kapitalfonde.
For det er jo sådan, at danske pensionsselskaber i forvejen har en lagerbeskatning.
Så mener ministeren, at det skævvrider boligmarkedet, at man nu ikke gennemfører en lagerbeskatning?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-18:
Altså, det er jo bekendt, at vi ændrede det som en del af finansieringen af Arnepensionen – med alle de argumenter, som vi har fremført.
Og det er også rigtigt, at i den her henseende er – som jeg siger – selskabernes mulighed for at udskyde beskatningen således uændret.
Så er det dertil også rigtigt, at den her regering og undertegnede som skatteminister kommer til at gøre en ihærdig indsats for at undgå, at kapitalfonde kan trække penge ud til steder, hvor de ikke bliver beskattet.
For en uges tid siden havde vi en dom i Højesteret, som faktisk gav os medhold i, at man ikke bare kan trække penge ud via et selskab i et andet EU-land og så hen til et selskab i skattely, og den indsats i forhold til at dæmme op for det kommer jeg til at arbejde ihærdigt videre med.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-18:
Tak for det.
Og tak for svaret.
Når vi i sidste periode kunne blive enige om en løbende beskatning af ejendomsavancer på de her selskaber, var det jo for at sikre, at især udenlandske kapitalfonde ikke kunne investere i danske ejendomme og ende med at trække avancen ud eller trække selskabet ud af Danmark.
Og jeg vil gerne spørge ministeren til hans vurdering af det forslag, som nu bortfalder.
Og han sagde videre: Da avancer på såkaldte datterselskabsaktier er skattefrie, kan beskatning helt undgås ved at sælge aktierne i datterselskabet og dermed trække den skattefri gevinst ud af landet.
Jeg er sikker på, at de færreste partier i Folketinget finder den fremgangsmåde rimelig.
Jeg vil derfor høre ministeren, om han er enig i, at fremgangsmåden ikke er rimelig, og at den manglende lagerbeskatning udgør en skattefinte for de her selskaber.
Jeppe Bruus (S), 2023-01-18:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Retten til en tidlig pension er givet til dem, der har været mange år på arbejdsmarkedet, og som får en mulighed for at få en værdig tilbagetrækning.
Regeringen viderefører som bekendt retten til en tidlig pension.
Så er det rigtigt, at vi med en ny bred regering hen over den politiske midte er blevet enige om at annullere den ellers planlagte lagerbeskatning af selskabers ejendomsavancer.
Annulleringen skal ses i sammenhæng med det ambitiøse regeringsprogram, som regeringen har opstillet, et regeringsprogram, der skal skabe gode vækst- og konkurrencevilkår for erhvervslivet og fremme investeringer i Danmark.
Heri indgår også det at forbedre vilkårene for iværksættere og en sanering af erhvervsstøtten, der skal gøre det muligt at forbedre vilkårene for et generationsskifte og øge virksomhedernes incitament til forskning og udvikling.
Beskatningen af gevinst og tab på selskabers ejendomme vil dermed fortsat ske på det tidspunkt, hvor ejendommen sælges.
Indførelsen af en løbende lagerbeskatning ville ellers fremrykke beskatningen af gevinst og tab på ejendommen, og det ville også betyde, at selskaberne ikke ville have en fordel af at placere ejendommen i et datterselskab og så sælge aktierne i datterselskabet i stedet for at sælge selve ejendommen direkte.
Så det korte svar er således, at beskatningen fortsat vil ske efter de principper, som har været gældende i mange år, og at selskabernes muligheder for at udskyde beskatningen i den henseende således er uændrede.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-18:
Tak for det.
Mit spørgsmål lyder: Mener ministeren, at den planlagte annullering af skatteforhøjelsen på løbende beskatning af selskabers ejendomsavancer vil medføre, at udenlandske kapitalfonde, der investerer i danske udlejningsejendomme, fortsat vil kunne udnytte de eksisterende regler til at undgå eller udskyde skattebetaling?
Magnus Heunicke (S), 2023-01-18:
Det er jo helt korrekt, hvad der er beskrevet her.
Det er netop den der diffuse forurening, der betyder, at det kommer alle steder fra, og at det også skyller op fra havene.
Det kommer formentlig fra nogle naboer lidt mod syd eller sydvest i Europa, det samler sig op med havstrømmene og kommer ind over danske marker, hvor det forurener med PFAS.
Det er ét sted, og vi kan tale om noget andet, hvor man måske om 2 uger finder noget mere, og derfor er det meget, meget vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, i Danmark, men at vi også arbejder sammen med vores nabolande.
Hvordan skal det ske?
Det skal ske med en national handlingsplan, men den kan ikke stå alene.
Vi skal også have EU med.
Jeg er sådan set åben for, hvad vi kan gøre nationalt, indtil EU-forbuddet er klart.
Der er klart, at det vil være nogle midlertidige forbud, og at det også kræver, at man kan dokumentere, at stofferne er der, farligheden og andet.
For der er jo som sagt tusinder af forskellige PFAS-stoffer.
Så det er ikke så ligetil; der er jura, og der er teknik, der skal gå op.
Men de steder, hvor det giver mening, og hvor vi kan gå foran i Danmark, synes jeg vi skal gøre det.
Det kan være på tekstilområdet, og der kan også være andre områder, hvor vi kan sige, at vi kan gøre noget.
Men igen vil jeg altså sige, at det kun er få ting i forhold til de mange, mange tusind PFAS-stoffer, vi har.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-18:
Det er jo netop regionernes opgave, og udfordringen er, at de siger, at det med den økonomi, der er lige nu, vil tage op mod 100 år at få identificeret, klarlagt og oprenset de her grunde, og det kan ingen jo være tjent med.
Man kan i hvert fald nå at spise rigtig mange gulerødder, kartofler og andet i den tid, og det kan vi ikke være bekendt over for folk.
Så derfor håber jeg virkelig og vil indstille til regeringen, at man får handlet på den her sag og får sat den foran i køen – om jeg så må sige – så vi kan skabe noget sikkerhed.
Derudover vil jeg gerne høre noget.
Den foregående miljøminister åbnede for et nationalt forbud mod PFAS-stoffer i tekstiler, indtil EU var klar.
Er den nuværende miljøminister også åben for det?
Magnus Heunicke (S), 2023-01-18:
Jeg er enig i, at det er en uholdbar situation, at vi har så mange borgere – det kan jo være alt, men mange har en have eller noget, hvor man dyrker noget eller leger på græsset og andet – der ikke ved, hvad PFAS-situationen er der.
Det første skridt er at finde ud af at få de her 15.000 grunde kortlagt, og det næste skridt er jo så at finde ud af: Hvad har vi af forureningskilder, der gør, at det lyser rødt på de her forureningskort, som kommer fra vores regioner?
Næste skridt igen er jo så at finde ud af, om vi skal ud at undersøge noget, om vi skal rense op, og hvad planen så er for det.
Det arbejde vil jeg gå i dialog med Danske Regioner om.
Det er vores regioner, som står med den opgave.
Vi kender de regionale kort.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-18:
Tak til ministeren for svaret og også den meget resolutte handling i forhold til at samle andre lande om et bud på et PFAS-forbud i Europa.
Der er der dog den bekymring, at det kan komme til at tage utrolig lang tid, i og med at det indebærer en lang behandling, men også at der er rigtig mange stoffer, og derfor håber vi jo fra Enhedslistens side, at man kan gå foran i Danmark.
Jeg vil rigtig gerne spørge ministeren til den svære situation, som rigtig mange borgere står i lige nu, hvor der er mistanke om PFAS i deres lokalområde, og hvor de ved ikke, om den grund, den kolonihave, den landbrugsejendom, de bor lige op og ned ad, har PFAS over grænseværdien i sig.
I dag kunne man i medierne læse, hvordan nogle mennesker simpelt hen bliver sat ud af deres, jeg tror det var nyttehaver eller kolonihaver i Nordjylland, netop fordi der er bekymring om, hvorvidt der kan være PFAS der, hvor de dyrker deres gulerødder og grønsager og meget andet.
Og det ville da være langt bedre, hvis vi fik en klarlægning af, om der er udfordringer for de mennesker, eller om de trygt kan benytte den jord, de bor på, for
ellers tror jeg, vi meget snart står med mange klager og mange rigtig bekymrede borgere, hvis ikke vi får sat en turbuproces i gang med at få klarlagt det her.
I dag kunne man gå ind at se fra kommune til kommune, hvor mange grunde der er mistænkt, men det er klart, at borgerne ikke selv er klar over, om deres grund er indbefattet.
Derfor vil jeg høre ministeren, om ikke det er på tide, at vi sætter et beløb af, så regionerne netop kan lave en hurtig klarlægning, særlig for de mennesker, der bor, lever eller driver landbrug på nogle af de grunde.
Magnus Heunicke (S), 2023-01-18:
Tak for det, og også tak for de spørgsmål.
Man må sige, at PFAS-forureningen er omfattende, og det gælder både den her punktforurening, hvor vi kender kilden, men også det, der hedder diffus forurening, hvor vi ikke ved hvor det kommer fra – formentlig fra havskum og også fra andre steder – og det er noget, som vi først i de her år begynder at kende omfanget af, og omfanget overrasker selv eksperter på området.
I øjeblikket kommer der nærmest ugentligt oplysninger om nye fund af PFAS.
Det findes mange steder i jorden, i badevand, havskum, drikkevand og spildevand, og det er alvorligt.
Danmark har sat en omfattende overvågning af PFAS i miljøet i gang, og det gør vi både fra styrelsernes side, fra statens side og i regioner og kommuner.
Siden sagen i Korsør i 2021 har man identificeret næsten 15.000 potentielt PFAS-forurenede lokaliteter blandt grunde, der mistænkes for at være forurenede.
Det arbejde er jo ikke færdigt endnu, for vi skal finde ud af, hvor og hvordan der skal sættes ind.
Erfaringen har jo vist os, at det er nødvendigt at arbejde koordineret og systematisk med PFAS-forurening i Danmark, netop fordi den er så omfattende og ikke kan siges kun at komme fra ét sted eller én ting.
Og så kan jeg desuden oplyse, at Danmark sammen med Tyskland, Nederlandene, Norge og Sverige så sent som i fredags sendte et forslag til EU om et fælles EU-forbud mod PFAS.
Det omfatter jo tusindvis af PFAS'er og vil være det mest omfattende udkast til et EU-forbud for begrænsning af kemikalier nogen sinde.
Vi ved, forurening med PFAS er grænseoverskridende, så derfor er det vigtigt, at vi også sætter ind på EU-niveau, og det vil være et vigtigt element i handlingsplanen, men der skal også ske meget på dansk side.
Jeg ser meget frem til også at drøfte det med Folketinget.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-18:
Tak for det.
På baggrund af de meget alvorlige sager om PFAS, der bliver fundet i naturen, hvilke initiativer har ministeren så tænkt sig at tage, har ministeren planer om at få myndighederne til at orientere grundejere og beboere på de arealer, hvor der er mistanke om forekomst af PFAS, har ministeren planer om at iværksætte undersøgelser af PFAS i regnvand, og ønsker ministeren, at et forbud mod PFAS i forbrugerprodukter skal indgå i regeringens handlingsplan?
Tak til miljøministeren.
Det gør faktisk en konkret forskel med lige præcis den melding, altså hvis vi kan tage nogle nationale konkrete skridt for i det mindste at udelukke nogle af de PFAS-stoffer, som ja, kan komme i cremer, i tøj og i andet, uden at befolkningen ved det.
Så det betyder noget, og det vil vi rigtig gerne gå ind i arbejdet omkring.
Derudover kan vi også se, at de her stoffer bliver fundet i kvæg på Naturstyrelsens egne arealer, men at der også er en risiko for, at de er i fisk, i østers og i kvæg hos helt almindelige landmænd.
Så hvordan forestiller ministeren sig at vi skal lægge en plan for de undersøgelser?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg synes jo faktisk, at hvis man som regering vil bruge penge, skal man også finde dem.
Jeg synes også, det er helt fair, når et flertal i Folketinget sætter sig sammen og finder de løsninger, der skal til.
Selvfølgelig skal det diskuteres i Folketingssalen.
Det bliver det også lige rundt om hjørnet.
Selvfølgelig skal der også være mulighed for at komme med høringssvar.
Det giver vi selvfølgelig også.
Men at tro, at man kan skaffe finansiering, der ikke er nogen diskussion om, eller der ikke er nogen, der vil være imod, tror jeg bare er at bilde sig selv noget ind.
Det bilder jeg mig i hvert fald ikke ind at vi kan som regering.
Og derfor er det her ét finansieringselement.
Jeppe Bruus (S), 2023-01-18:
Det er klart, at hvis ikke vi får sat en stopper for spekulation, hvor man kan undslippe sig skat, så vil det have en negativ konsekvens.
Og derfor er jeg selvfølgelig optaget af, at udenlandske kapitalfonde – om det så er på ejendomsområdet eller andre områder i forhold til danske virksomheder – kan trække udbytte ud og flytte det ud i skattely.
Der kommer jeg til at arbejde stenhårdt for – ikke bare i en dansk sammenhæng, men også i en europæisk sammenhæng og i en global sammenhæng – at bekæmpe skattely, hvidvask, skatteunddragelse osv.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-18:
Jamen vi er helt enige om ambitionen, og det vil jeg bare takke for.
Jeg synes, der opstår et hul efter den her lagerbeskatning, hvor der vil være nogle skattefinter, man kan lave i forhold til udenlandske ejendomsselskaber.
Men det må vi jo kigge på sammen.
Og jeg hører også ministeren sådan, at der ikke skal være et hul på det her område.
Torsten Gejl (ALT), 2023-01-18:
Spørgsmålet handler jo om arbejdsmiljø på danske olieboreplatforme, især på Danfeltet i Nordsøen.
Og tilsynet med den danske olie- og gasproduktion viser jo over flere år en lang række problemer hos olieselskabet TotalEnergies, som driver feltet.
Tre fagforeninger har medlemmer ansat på Nordsøen, og de retter hård kritik mod operatøren.
I flæng nævnes udbredt stress, sikkerhedsudfordringer, overvågning af medarbejdere, udskamning og mobning af ansatte samt problemer med at forstå sikkerhedsprocedurerne – alt sammen i en udsat sektor, der holder til hundredvis af kilometer fra land, hvor sikkerheden ellers ofte nævnes som en topprioritet.
TotalEnergies anerkender, at der kan være en kulturkløft.
TotalEnergies hæfter sig ved, at selskabet har en god dialog med Arbejdstilsynet og altid følger op på påtaler.
Mener ministeren, at der bare er tale om en kulturkløft, og hvorfor i alverden har det her stået på i flere år?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg har altid haft den holdning, at man hverken skal blive syg eller komme til skade af at gå på arbejde.
Det mener jeg i den grad også stadig væk med kasketten på som beskæftigelsesminister.
Derfor skal arbejdet på danske offshore olie- og gasanlæg selvfølgelig foregå ansvarligt ligesom på alle andre danske arbejdspladser – vi skal værne om det gode arbejdsmiljø.
Det er uacceptabelt hvert eneste sted, hvor der brydes med det.
Sikkerhed og sundhed på danske offshore olie- og gasanlæg reguleres af offshoresikkerhedsloven, og det følger af loven, at olie- og gasselskaberne skal sikre, at sikkerheds- og sundhedsmæssige risici og risici for større miljøhændelser er identificeret, vurderet og nedbragt så meget, som det rimelig praktisk er muligt.
Arbejdstilsynet er dem, der fører tilsyn med, at lovgivningen overholdes, og de gennemfører tilsyn på hvert eneste af de bemandede offshoreanlæg samt de mobile anlæg mindst en gang om året.
Hvis der bliver observeret forhold fra Arbejdstilsynets side, der kan eller skal forbedres, så vil det selvfølgelig være en del af de rapporter, der kommer.
Arbejdstilsynet følger også op på, om virksomhederne forholder sig til de forhold, der er nævnt i tilsynsrapporterne, og også gennemfører de tilpasninger, der skal til.
Arbejdstilsynet har over for mig oplyst, at det er Arbejdstilsynets generelle vurdering, at TotalEnergies arbejder struktureret og seriøst med at overholde lovgivningen.
Men hvis du spørger mig direkte, og det er det, spørgeren gør, om det er rimeligt, hvis arbejdsmiljøet ikke er i orden, så er svaret klart nej.
Torsten Gejl (ALT), 2023-01-18:
Tak, formand,
og nu videre til noget helt andet: Mener regeringen, at det er rimeligt, at mediet EnergiWatch på baggrund af udsagn fra fagforening og Arbejdstilsyn kan berette om usædvanlig ringe arbejdsforhold og en arbejdsdag, der er præget af stress og usikkerhed, på TotalEnergies i Nordsøen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg forstår, at der kan være modstand mod det, men jeg synes også, at man bør være fair og sige, at det parlamentariske arbejde foregår på en måde, hvor danskerne stemmer på nogle politikere, og hvor vi politikere, især hvis man har mod til at tage ansvar ved at gå ind i en regering, selvfølgelig har et ansvar for at få balanceret økonomien i Danmark.
Det kræver også, at man finder nogle penge, og det her er et udtryk for det.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-18:
Okay, så det vil ministeren ikke garantere.
Ingen af de tre regeringspartier meldte ud i valgkampen, at man ville stjæle den her fridag fra danskerne.
Forstår ministeren så, hvis der på baggrund af det er nogle danskere, der egentlig føler sig snydt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Det her er et usædvanligt skridt i en usædvanlig tid, og det er ikke regeringens politik, at det her bare skal være et skridt ud af flere.
Selvfølgelig gør det indtryk.
Jeg synes også, at det skal ses i lyset af, at der næppe er mange af de finansieringskilder, vi finder på Christiansborg i vores daglige arbejde, som kan skaffe over 3 mia. kr., der ville vinde danskernes gunst, hvis man isoleret set satte dem til folkeafstemning.
Selvfølgelig holder vi af vores helligdage, og derfor kan jeg også sagtens forstå debatten og diskussionen.
Og ja, det gør indtryk, når den samlede fagbevægelse kommer med meldinger til mig som minister.
Ja, det gør det.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-18:
Det gjorde altså, at vi satte stor pris på de fridage, som jeg også selv havde dengang, og det er jo altså sådan en, som regeringen nu vil fjerne.
Jeg vil egentlig prøve at spørge, om det slet ikke gør indtryk på ministeren, når en samlet fagbevægelse demonstrerer mod forslaget og kræver forslaget taget af bordet eller eventuelt, at man alternativt laver en folkeafstemning; når nu store dele af befolkningen står sammen om, at de rigtig gerne vil have en folkeafstemning.
Vi kan jo bare se på de mange underskriftindsamlinger, der kom i går og er kommet i løbet af dagen i dag.
Giver det slet ikke anledning til at genoverveje det her forslag?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg står fuldt og helt på mål for det her forslag, også selv om det sjældent er populært at skulle skaffe finansiering til det, vi vil.
Men hvis vi ikke skaffer finansiering, kan vi heller ikke meget i politik, og derfor er det og vil det altid være et prioriteringsspørgsmål, også når det kommer til at tage nogle af de sværere beslutninger.
I den her sammenhæng handler det om at stå vagt om vores fælles forsvar og sikkerhed i en tid, hvor truslerne rykker tættere på.
Det er en alvorlig situation, og derfor er det også afgørende for regeringen, at vi får investeret i vores forsvar og får lavet de investeringer, der skal til.
Det politiske prioriteringsarbejde, vi har lavet, kræver i den her sammenhæng, at vi yder lidt ekstra, og det synes jeg er rimeligt, ja, for at svare direkte på spørgsmålet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-18:
Jeg er ikke debutant, men tak alligevel.
Mener ministeren, at det er rimeligt at fjerne store bededag som helligdag for hårdtarbejdende danskere, set i lyset af den meget store modstand fra både borgere og fagforeninger mod forslaget?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-18:
Altså, indsatsen i forhold til at bekæmpe skattely og skatteunddragelse er jeg helt tryg ved at vi kommer til at arbejde stenhårdt sammen om.
Så det ser jeg frem til.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-18:
Vil ministeren udelukke, at man i fremtiden måske vil stjæle endnu en helligdag for at finansiere noget andet, eksempelvis på klimaområdet, psykiatriområdet eller andet?
Eller er det her absolut sidste gang, at regeringen på nogen som helst måde vil gå ind og tage en helligdag?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
Carl Valentin (SF), 2023-01-18:
Mener ministeren, at det er klogt at genopstarte minkproduktionen i Danmark på et tidspunkt, hvor vi risikerer at få et EU-forbud mod netop minkavl allerede inden for få år?