runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2018-12-04:
Så var det måske en idé at opretholde nogle af alle de der busruter og den kollektive trafik, men det skal måske ikke være i form af store busser.
Vi har rigtig mange gange sagt, at der sagtens kan indtænkes og udtænkes forskellige former for kollektiv trafik, som man så kunne investere i, ligesom de f.eks. har gjort i Nordjylland.
Det var måske en bedre idé frem for at begynde at sætte kørekortsalderen ned for at sikre en eller anden form for mobilitet.
Nu er den der dybteanalyse, som er gennemført, jo en dybteanalyse, som er gennemført på baggrund af ulykker, der er sket.
Der er man så gået ind og har prøvet at analysere, hvorfor de skete.
En af konklusionerne er helt klart, at de unge kører med en langt større risikovillighed end de ældre.
Det er altså nogle af de unge, som nu bliver omfattet af at kunne køre stor knallert, fra de er 16 år.
Det omfatter jo altså nogle af dem, som er blevet undersøgt i den her dybdeanalyse.
Derfor må man jo være klar over, at det altså omfatter nogle af de her unge, som så slippes løs på landevejene.
Kim Christiansen (DF), 2018-12-04:
Man kan jo godt beslutte sig ud fra mange indicier og en tro på, at noget vil blive værre.
Nu fik jeg som formand for Færdselssikkerhedskommissionen at vide, at jeg under ingen omstændigheder kunne tillade mig at foreslå højere hastigheder.
Jo, det kunne og kan jeg helt bestemt, så længe det sker forsvarligt.
Når vi gør det for biler osv., sker det jo, samtidig med at vi skaber bedre og mere sikre betingelser på vejene.
Jeg skal også minde om, at for mange år siden, da Færdselssikkerhedskommissionen startede sit arbejde, lå man langt på den anden side af 1.000 dræbte i biltrafikken.
Det har jo ikke fået os til at forbyde biler.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-04:
Det ændrer jo ikke ved, at knallerter er et af de allerfarligste køretøjer, vi overhovedet har, når vi taler om risikoen for at komme til skade.
Det ændres der jo ikke ved, fordi der i det hele taget har været et fald i omfanget af knallertkørsel.
Derfor vil man jo også se et fald i antallet af ulykker af den ene og den anden art.
Det ændrer ikke ved, at knallerter er et af de allerfarligste køretøjer.
Det var jo en grund til, at jeg nævnte, at Danmark ligger i toppen med hensyn til færdselssikkerhed – hvorfor ikke tage den fulde gevinst?
Det gælder også alle de der forhøjelser af hastigheden osv., fordi vi nu har fået mere sikre biler og mere sikre veje.
Kaare Dybvad (S), 2018-12-04:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag indeholder grundlæggende to ting.
For det første er der en ændring af værgemålsloven.
Ændringen følger af det arbejde, der har været i Justitsministeriet som opfølgning på beslutningsforslag B 71, som blev behandlet i februar, hvor der gives mulighed for at fratage folk retlig handleevne, men samtidig laves værgemålet mere fleksibelt.
Det betyder, at man eksempelvis stadig kan stemme til folketingsvalg, selv om man ikke har de samme fulde rettigheder på alle andre områder, som man også hidtil har kunnet i forbindelse med kommunal- og regionsvalg.
Derfor får man jo et mere skræddersyet værgemål til den enkelte person, så det passer til den situation, som vedkommende er i.
Det er den første del af forslaget.
Den anden del af forslaget handler om en ændring af reglerne om krav om tortgodtgørelse.
Det er på baggrund af en konkret sag, som er blevet taget op af justitsministeren, og der skal også herfra lyde en stor tak til justitsministeren for at tage den her sag så alvorligt.
Det drejer sig om en sag fra Faarevejle i Nordvestsjælland, hvor en pige blev misbrugt igennem 5 år som barn og er blevet tilkendt en erstatning på under 75.000 kr.
Efterfølgende oplevede hun, at hendes biologiske mor havde brugt pengene, så da hun blev 18 år, havde hun ikke mulighed for at få udbetalt de her penge.
Det er jo en meget ulykkelig situation, men også en situation, som man bliver nødt til at gøre noget ved.
Det er sådan, at jeg har inviteret Tasja Nielsen, som hun hedder, til at lytte med her i dag, for jeg synes egentlig, det er et eksempel på, hvordan man fra folkestyrets side kan vedtage love med udgangspunkt i meget konkrete situationer, hvor enkeltpersoner er blevet behandlet meget dårligt.
Derfor glæder vi os i Socialdemokratiet over, at man nu sætter grænsen ned fra 75.000 kr. og til 0 kr., så det er sådan, at lige meget hvilken tortgodtgørelse man får, har man krav på at få den udbetalt, når man bliver 18 år.
Og der er krav om, at man ikke overlader den til værger eller andre undervejs.
Så derfor kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget her.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-12-04:
Tak for ordet.
Der er mange faktorer, der spiller ind, når unge mennesker skal vælge, om de måske skal leve deres liv der, hvor de er født og opvokset, eller om de hurtigst muligt skal flytte til en større by.
Det er jo et reelt problem, vi ser i Danmark, at vi klumper os sammen i større byer.
Det giver andre problemer og stiller andre krav til, hvordan vi skal servicere hinanden.
Foreningsliv og andre muligheder er med til at afgøre unge menneskers valg, med hensyn til om de nu også, når de kommer i den alder, hvor de skal tage en videregående uddannelse, fortsat kan bo i yderområder i Danmark.
Vi taler tit om skævvridning, og her i salen træffer vi mange beslutninger om at flytte ting ud, der så skal afbalancere Danmark, men det var måske mere nærliggende at sørge for, at der var flere, der selv valgte at blive der.
Som det allerede er nævnt her fra talerstolen, kommer der ikke en bus forbi hver halve time, og derfor skylder vi faktisk at tage andre hensyn til unge mennesker i de her områder.
Et af forslagene er det, hr. Kim Christiansen på vegne af Dansk Folkeparti fremsætter her i dag, om, at vi kan flytte aldersgrænsen for, hvornår man kan køre på et køretøj, der kan flytte en et andet sted hen på rimelig tid, og det er så det, forslaget drejer sig om.
Derfor vil jeg sige, at det er et godt forslag, Dansk Folkeparti kommer med.
Selvfølgelig skal det gøres ansvarligt; det er der ingen tvivl om.
Og nu, da det har været fremsat før og man har besluttet at foretage en undersøgelse, hvis resultat er lige på trapperne, er der to muligheder her, synes jeg.
Hr. Kim Christiansen har nævnt, at vi som en mulighed kunne udskyde andenbehandlingen, men hvis der så kommer et resultat, inden vi er færdige med den endelige behandling her i Folketinget, er det måske næsten ligegyldigt, hvilken vej vi vælger, så jeg synes, det er klogt at afvente resultatet.
Men hvis ellers resultatet viser det, vi forventer, og hvis ikke alle advarselslamper blinker og signalerer, at det her er uansvarligt, så er Liberal Alliance selvfølgelig klar til at stemme for et forslag, der sikrer den mulighed, som der står om her. Så vi er med og synes, det er rettidig omhu.
Det kan godt være, at det går lidt hurtigere, men nu er hr. Kim Christiansen jo en utålmodig mand, og derfor ønsker han ikke at afvente et svar, men kommer med det her forslag og sætter fokus på det.
Men vi er altså positive, når vi når frem til det tidspunkt.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de har samme synspunkt på det her forslag.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-04:
Altså, når det er sådan, at vi pr. instinkt er lidt nervøse og usikre over for det her, så er det jo, fordi vi kan huske, hvordan tallene var i 1970'erne og 1980'erne, hvor der var mange uheld.
Det var i de her Mig og Charlie-tider, hvor der blev kørt meget på knallert.
Det er rigtigt, at den undersøgelse, som Motorcykel Importør Foreningen lægger frem, viser 0 dødsulykker i et par år.
Så er der altså også et år, hvor der har været et par stykker.
Og når det handler om sikkerhed, skal vi altså være på den sikre side, om man så må sige.
Vi har ikke lyst til at udfordre skæbnen på det område, og derfor er vi lidt tilbageholdende.
Så vi kigger på undersøgelsen.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-04:
Det er godt at supplere offentlige bevillinger til velgørende formål.
Indsamlinger giver befolkningen mulighed for at vise gavmildhed og give helt nødvendig økonomisk støtte til gode formål.
Men det skal jo være sådan, at der er sikkerhed og tryghed omkring, at indsamlingerne faktisk også går til de gode formål, dels for ikke at snyde pengene op af lommerne på intetanende virksomheder og foreninger, men også for at bevare tilliden til de indsamlinger, som understøtter de gode formål.
Og SF støtter selvfølgelig at styrke kontrollen og gennemsigtigheden.
Den anden del af lovforslaget om, at arv, der går til fondsindskud, også skal kunne gives videre til godgørende formål, støtter SF også.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-12-04:
Tak for det, og tak for ordet.
Der er nogle lovforslag, som deler vandene og giver anledning til rigtig meget debat herinde i salen.
Jeg tror ikke, at det her er et af slagsen, og derfor vil jeg også gøre det relativt kort.
I dag er det sådan, at personer under værgemål i henhold til grundlovens § 29 ikke har stemmeret til et folketingsvalg, og det har Højesteret senest stadfæstet i en dom af 18. januar 2018.
Det er så noget, som flere af Folketingets partier har tilkendegivet at man vil ændre på, og i Venstre er vi rigtig godt tilfredse med det forslag, som regeringen nu er kommet frem til.
Muligheden for en delvis fratagelse af en persons retlige handleevne sikrer nemlig på den ene side, at flere under værgemål får mulighed for at stemme til et folketingsvalg.
Det betyder rigtig meget for den enkelte, og det betyder meget for demokratiet.
På den anden side kan vi med forslaget opretholde værgemålsreglerne for de personer, som det nu engang er mest hensigtsmæssigt for.
Den anden del af lovforslaget bakker Venstre også varmt op om.
Forslaget bunder i en ganske trist sag, hvor en ung kvindes godtgørelse fra en sag om seksuelt misbrug uretmæssigt blev brugt af hendes nærmeste.
Den slags dobbeltsvigt skal vi sikre personer under værgemål imod, og det gør vi med det her lovforslag.
Så Venstre støtter forslaget og takker for den velvillige behandling, der har været indtil nu.
Christina Egelund (LA), 2018-12-04:
Tak for det.
Jeg vil egentlig godt starte med at rose justitsministeren for, synes jeg, at have fundet en rigtig god balance i et ellers ret vanskeligt spørgsmål, for med den debat, vi har her, og med det, vi diskuterer, er vi inde at pille ved noget af det dyrebareste, det allerfineste og vigtigste, vi har, nemlig vores demokrati.
Det skal selvfølgelig være sådan, at hvis vi laver ændringer, som på nogen måde påvirker den demokratiske handling, skal det ske på et meget velovervejet grundlag.
Hele debatten, som ligger bag det her lovforslag, startede tilbage i januar, hvor Højesteret afgjorde, at den danske stat inden for grundlovens rammer kan fratage personer under værgemål deres stemmeret.
Det rejste helt naturligt spørgsmålet, om lovgivningen nu også er indrettet optimalt, og det er de overvejelser, der nu munder ud i lovforslaget.
Det har været Liberal Alliances holdning, at hvis en domstol har besluttet at fratage en persons retlige handleevne, indbefatter det også retten til at stemme.
Det mener vi sådan set stadig, og derfor er vi også meget positive over for, at man nu vil give domstolene mulighed for delvis at fratage en persons retlige handleevne.
Det bliver altså op til domstolene at vurdere, om en person godt kan træffe de valg, der skal til, for at kunne deltage i noget så vigtigt som en stemmeafgivelse.
Det giver en vis fleksibilitet i hele værgemålssystemet og styrker også den enkeltes frihed og ret til at deltage i den demokratiske handling, samtidig med at man ikke underminerer hele ideen med værgemål.
Jeg mener som sagt, at det er en rigtig god balance, justitsministeren har fundet.
Med hensyn til den anden del af lovforslaget, som omhandler forvaltningen af tortgodtgørelse for personer under værgemål, synes vi, det er et vigtigt skridt for at sikre, at tortgodtgørelsen også reelt tilfalder vedkommende, når han eller hun ikke længere er under værgemål, når de f.eks. fylder 18 år.
Samlet set
er det et rigtig godt lovforslag, som Liberal Alliance støtter.
René Gade (ALT), 2018-12-04:
Det er en god balance, som det er blevet sagt flere gange, der her bliver lagt op til.
Det at tage stilling fra person til person og fra menneske til menneske er, når det er muligt, absolut den bedste løsning – i stedet for at have noget, der putter folk i kasser og giver folk en ensartet og måske forkert behandling.
Derfor vil jeg gøre det ganske kort og ellers bare sige, at vi er for begge dele i lovforslaget.
Jeg skulle også hilse fra vores radikale kollegaer og sige, at det er de også.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-04:
Vi er jo da heldigvis mennesker på mange forskellige måder, og vi skal passe godt på de medborgere, som ikke fuldt ud er i stand til i alle sammenhænge at tage vare på sig selv.
Men at passe på hinanden gennem værgemålsloven på en måde, der tager stemmeretten fra nogle mennesker,
er ikke i orden.
SF støtter selvfølgelig forslaget om at udvide stemmeretten og hegne værgemålsloven ind.
SF støtter også den anden del af lovforslaget.
Det er lidt utroligt, at det skulle være nødvendigt, men det er tydeligvis nødvendigt, at vi også her beskytter de mennesker, der er omfattet af loven, mod at blive snydt økonomisk.
Naser Khader (KF), 2018-12-04:
Lovforslaget omhandler reglerne for personer under værgemål.
Lovforslagets to dele handler om henholdsvis handleevnefratagelse og tortgodtgørelse.
I dag er det sådan, at personer under værgemål kan få frataget den juridiske handleevne, så man eksempelvis ikke kan indgå bindende aftaler.
Reglerne er i dag lidt for firkantede, sådan at man i dag kun kan få fuld handleevnefratagelse.
Dermed mister man eksempelvis retten til at stemme ved et folketingsvalg.
Borgere under værgemål er også medborgere og skal også have mulighed for at deltage i demokratiet.
Det giver sig selv.
Det kan altså give noget større handlemuligheder i værgemålssystemet.
Det mener vi er en fornuftig løsning.
Den anden del handler om forvaltning af tortgodtgørelse.
Det foreslås at indføre regler, sådan at godtgørelsen til personer under værgemål fremover skal bestyres i en godkendt forvaltningsafdeling.
Vi har desværre set sager, hvor børn får udbetalt tortgodtgørelse, f.eks. som følge af misbrug, hvor midlerne efterfølgende bliver udnyttet uretmæssigt af den forurettedes familie.
Det skal vi lave om på.
Vi skal sikre, at reglerne er sådan, at børnene kan beholde midlerne, til de bliver voksne.
Vi Konservative bakker op om det samlede lovforslag.
Christina Egelund (LA), 2018-12-04:
Tak for det.
Når danske virksomheder og foreninger donerer penge til en indsamling, skal de naturligvis også kunne regne med, at pengene går til de rigtige formål og ikke ned i lommen hos nogle udspekulerede bagmænd.
Derfor synes vi i Liberal Alliance, at det er fornuftigt, at vi nu skærper kontrollen med den slags indsamlinger, som ikke længere vil være undtaget fra indsamlingslovens regler og kontrol.
Det samme gælder for indsamlinger, som sker via f.eks. Facebook eller andre indsamlingsplatforme.
Man skal kunne regne med, at pengene ender i de rigtige lommer.
På den måde sikrer vi, at fondene i langt større grad rent faktisk kan bruge pengene til det gode formål, som man må regne med at afdøde havde i tankerne og i hjertet, da han eller hun valgte at testamentere til fordel for den fond.
Liberal Alliance kan altså støtte lovforslaget i sin helhed.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-12-04:
Med det her lovforslag bliver der med Enhedslistens øjne lavet en fornuftig opstramning af indsamlingsreglerne.
Lovforslaget kommer til at skabe en større gennemsigtighed, fordi indsamlinger foretaget blandt juridiske personer nu også bliver omfattet af loven.
Vi ser i Enhedslisten samtidig positivt på, at ordningen ændres fra en anmeldelsesordning til en tilmeldingsordning.
Dette vil højst sandsynligt betyde en større og bedre kontrol med ordningerne.
Vi kan i Enhedslisten støtte forslaget – og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-12-04:
Tak for det.
Og tak for de tidligere ordføreres gennemgang af lovforslaget, herunder de enkelte punkter i lovforslaget.
Det skal jeg ikke bruge tid på at repetere her.
Lovforslaget, vi behandler i dag, handler i høj grad om tillid – tillid til, at de penge, en virksomhed bevilger til en indsamling, også ender med at blive anvendt til det forventede formål.
Herudover omhandler forslaget tillid til, at den arv, man efterlader til en fond, rent faktisk bliver brugt i den ånd, som den var tiltænkt, og ikke passivt henstår på en bankkonto.
Om disse to hovedelementer – indsamling hos virksomheder og fondsindskud – kan jeg fremhæve følgende: Indsamlingsnævnet har desværre i mange tilfælde kunnet konstatere, hvordan indsamlere har lusket sig uden om indsamlingslovens regler og Indsamlingsnævnets kontrol med den sandsynlige virkning, at de midler, der er blevet indsamlet hos virksomheder, ikke er gået til formålet.
Retsstillingen er nemlig i dag den, at indsamlinger, der rettes mod virksomheder, ikke er omfattet af indsamlingslovgivningen, herunder Indsamlingsnævnets kontrol og tilsyn.
Det kan Venstre kun bakke op om.
Vi støtter også den anden del af aftalen, som retter op på en uhensigtsmæssig bestemmelse i lovgivningen, som betyder, at fonde i dag ikke kan benytte en arv eller gave til uddeling, hvis arvelader eller gavegiver ikke har udtrykt eksplicit ønske om det.
Det får de fremadrettet lov til.
Så Venstre støtter forslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-12-04:
Jeg vil blot høre justitsministeren om, hvornår han forventer, at det vil være muligt at ændre i sit værgemål ifølge lovgivningen her, og om det i givet fald vil kunne nås inden et kommende valg.
Til slut vil jeg da også invitere ministeren med til Sølund Musik-Festival til sommer og være med til at fejre demokratiet.
Det kan være, at det endnu en gang ligger midt i en valgkamp.
Kaare Dybvad (S), 2018-12-04:
Tak for det, formand.
Mange danskere er gavmilde med at donere penge til velgørende formål, hvad enten det er privatpersoner eller virksomheder.
Det er jo dejligt, men desværre har vi også oplevet, at der er nogle brodne kar, som med vilje omgår reglerne og slår plat på velvilligheden.
Pengene, der blev samlet ind, blev derimod stukket direkte i lommen på indsamlerne.
Det er vigtigt, at man som borger og virksomhed i Danmark kan stole på, at det, man donerer penge til, rent faktisk også er det, som pengene i sidste ende går til.
Derfor skal der være en fornøden kontrol med indsamlinger, også på digitale platforme.
Der skal være en pligt til, at dem, der stiller digitale indsamlingsplatforme til rådighed, også sørger for, at indsamlingen sker efter reglerne.
Det er det, vi sørger for med den første del af det her lovforslag.
Samtidig ændrer vi også reglerne, sådan at arv og gaver, som fonde modtager, ikke bare ender med at være låst på en bankkonto, men kan bruges til velgørende formål såsom nødhjælp og forskning.
Det har hidtil været sådan, at hvis ikke arvelader eller gavegiver udtrykkeligt har bestemt, hvordan arven eller gaven skulle anvendes, har pengene simpelt hen været låst fast.
Derfor indføres der med den anden del af det her lovforslag en mulighed for, at pengene fremover kan komme ud og arbejde og gøre gavn.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-04:
Jeg tror egentlig, at jeg bare vil henvise til ordførerens egen tale, hvor han også refererer til bemærkningerne omkring, at man selvfølgelig går i gang med det her hurtigst muligt.
Nu må vi jo se, hvor mange henvendelser der kommer, og der er sat ekstra ressourcer af til at behandle de her sager, og som spørgeren sagde i sit indlæg herfra, kommer det jo meget an på, hvornår folketingsvalget bliver udskrevet.
Det er klart, men man vil jo gøre alt, hvad man kan, for at nå mest muligt.
Det er klart.
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Tak for ordet, og tak til hr. Mattias Tesfaye for en redelig fremstilling.
Der er dog noget, jeg er sådan lidt forundret over.
Som jeg har fået oplyst, var det tilbage i starten af november 2016, at der blev lavet et åbent samråd om New York-erklæringen på baggrund af den proces, der så fører hertil, hvor jeg kan forstå, at Socialdemokratiet deltog, og jeg forstår ikke det her billede af, at I ikke er blevet orienteret.
I har, som jeg ser det, været med på papirerne hele vejen igennem og helt frem til, da fru Mette Frederiksen efter åbningsdebatten blev spurgt, hvad man mente om den her aftale.
I havde bare ikke besluttet jer endnu, hvad I mente om den, selv om I har været med hele vejen.
Er det ikke et mere retteligt indtryk af processen?
Nu er det jo ikke regeringen, der er årsagen til de misforståelser og den debat, der har stået derude, men jeg kan jo simpelt hen se af papirerne, at man er blevet orienteret.
Man har bare været meget sent om ligesom at lande en beslutning om, hvad man selv ville i Socialdemokratiet omkring det her
, og jeg synes nu, det er lidt ufint at klandre os for den forvirring i egne rækker over det, vi står med nu.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Jeg medgiver, at det ikke er regeringen, der har spredt falske rygter om, hvad der er indholdet eller konsekvenserne af den her erklæring.
Men lad mig bare sige det på jysk på den måde, at det ikke har hjulpet på afklaringen, at vi har ordførere fra regeringens egne partier, som ikke vil bakke op om erklæringen, at regeringens egne ministre ikke vil tage ned og skrive den under, og at regeringen bliver ved med at insistere på, at det styrker muligheden for at hjemsende afviste asylansøgere.
Og på den måde skaber det et indtryk af, at det har en retlig binding, hvad der står i den her erklæring, selv om det jo ikke har det.
Så jeg synes, der har været spredt meget forvirring, og jeg synes ikke, regeringen har hjulpet ret meget med på at opklare, hvad der har været indholdet i det her.
Nej, det synes jeg faktisk ikke.
Jeg er klar over, at der ikke er nogen juridisk forpligtelse til at indhente et mandat, f.eks. fra Folketinget, men det forhindrer jo ikke en regering i at sørge for, at der er et bredt flertal af Folketinget, som er orienteret, sådan at debatten, når den kommer, ikke er præget af misforståelser, forvirringer og alt muligt andet.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-05:
Jeg må jo nok erkende, at jeg synes, det var et forbløffende indlæg fra hr. Mattias Tesfaye som repræsentant for landets største parti.
Skulle det, hr. Mattias Tesfaye sagde, forstås på den måde, at Socialdemokratiet sådan set ikke har nogen holdning til Marrakechaftalen?
Altså, hvad mener Socialdemokratiet om Marrakechaftalen?
Det hørte jeg ikke.
Så kan hr. Mattias Tesfaye ikke lige oplyse om det?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Socialdemokratiet har foreslået at flytte asylsagsbehandlingen uden for Europas grænser.
Hvis det skal kunne lade sig gøre, skal der jo indgås et forpligtende samarbejde med lande uden for Europas grænser.
Det giver sig selv.
Hvis vi ikke engang kan tiltræde en erklæring, som ikke er retligt bindende, bliver det jo fuldstændig usandsynligt.
Så derfor siger vi selvfølgelig, at alt, hvad der kan gå i retning af en styrket dialog om håndtering af migration, er noget, vi tilslutter os.
Vi betragter det her som en erklæring, der kan skabe en ramme om en international dialog om migration.
Og jeg tror ikke på, at Europas udfordringer med migration kan håndteres, uden at vi har sådan en dialog, f.eks. med Afrikas regeringer.
Jeg mener ikke, at Danmark skal spænde ben for den her erklæring.
Det ville være skadeligt for Danmark, hvis vi gjorde det.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-05:
Vi fik bare noget at vide om rammen, og at hvis nu man spændte ben, så ville noget andet være værre.
Jamen hvad mener Socialdemokratiet om indholdet?
Altså, kan hr. Mattias Tesfaye ikke sige nogle ganske få ting, som han synes er godt ved den her aftale?
For jeg går ud fra, at det er derfor, man giver regeringen mulighed for at føre landets udenrigspolitik.
Det går jeg ud fra at regeringen har gjort.
Og jeg går ud fra, at Socialdemokratiet der også har tilkendegivet sin holdning.
Så hvad mener Socialdemokratiet om indholdet i den her aftale?