runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-19:
Med L 110 skabes der hjemmel til, at Danmark kan tiltræde den internationale Hongkongkonvention om sikker og miljømæssigt forsvarlig ophugning af skibe.
Op mod 70 pct. af verdens skibsophugning foregår i tredjeverdenslande, så globale regler på det her område er helt afgørende for at sikre, at ophugning af skibe sker på en forsvarlig måde.
Det er desværre langtfra tilfældet i dag, hvor beaching, altså ophugning direkte på strande af arbejdere iført badesandaler, i eksempelvis Indien eller Bangladesh eller Pakistan hvert år koster i hundredvis af fattige arbejdere livet og medfører massiv forurening af både strandene og havmiljøet.
Skibe ophugges for at genbruge materialer, bl.a. det værdifulde stål, og beklageligvis er dynamikken, at jo mindre hensyn der tages til sundhed og miljø af ophugningsværfterne, desto billigere kan de ophugge skibene, og desto højere en pris kan de tilbyde skibsejerne for stålet.
Hongkongkonventionen stiller krav om, at skibe skal have en fortegnelse over farlige materialer om bord, der skal identificere en række farlige materialer, som indgår i skibets konstruktion, i skibets udstyr, disses placering og så en angivelse af de omtrentlige mængder, som de farlige stoffer findes i.
Fortegnelsen skaber et overblik over de farlige materialer, der er i det konkrete skib, så materialerne kan blive behandlet korrekt i forbindelse med ophugning.
Konventionen stiller ligeledes krav til ophugningsværfterne om håndtering af farligt affald og om brug af sikkerhedsudstyr til de arbejdere, som laver ophugningen.
For at konventionen kan træde i kraft, kræves det bl.a., at den er tiltrådt af mindst 15 lande, hvis kombinerede handelsflåde repræsenterer mindst 40 pct. af den globale handelsflådes bruttotonnage.
Det sker tidligst i 2020 og formentlig betydelig senere.
Indtil videre har kun fem lande, nemlig Norge, Frankrig, Congo, Belgien og Panama, tiltrådt konventionen.
Socialdemokratiet støtter, at Danmark tiltræder Hongkongkonventionen, og vi opfordrer generelt regeringen til i EU at arbejde for, at EU bidrager til at hæve standarden på ophugningsværfter verden over. Tak.
Carsten Bach (LA), 2017-01-19:
Der er langt fra Hongkong til København, og konventionen, som lovforslaget her handler om, kan vist også godt siges at have været længe til søs, faktisk siden 2009.
Med et havneanløb undervejs i Bruxelles og en EU-forordning i 2013 er konventionen nu kommet i dansk havn, og vi kan i Folketingssalen i dag førstebehandle lovforslaget, som skal sikre en fuldstændig implementering af konventionen i dansk lovgivning.
Da skibsophugning i dag er en global og konkurrenceudsat industri, kræver det selvfølgelig også international regulering, og Liberal Alliance støtter derfor, at Danmark nu tiltræder de dele af Hongkongkonventionen om sikker og miljømæssig forsvarlig ophugning af skibe, der ikke allerede er dækket af EU's skibsophugningsforordning.
Ikke mange andre lande har på nuværende tidspunkt fået Hongkongkonventionen sikkert i havn, og det er derfor min og Liberal Alliances forhåbning, at andre lande ligesom Danmark snarligt vil foretage de nødvendige lovmæssige skridt til implementering af konventionen, da det jo skal sikre virkningen og den egentlige ikrafttrædelse af konventionen, frem for den nuværende situation, hvor kun en håndfuld lande har foretaget de nødvendige lovændringer.
Derfor er det også vigtigt for Liberal Alliance, at der i Danmark til sin tid ved den endelige ikrafttrædelse bliver foretaget en konventionsnær implementering, der ikke pålægger danske virksomheder ekstra krav eller administrative byrder, ud over hvad der allerede er gældende i henhold til EU's skibsophugningsforordning, eller hvad der helt direkte er påkrævet i medfør af konventionensteksten.
Så er det derudover også min og Liberal Alliances forhåbning, at ministeren efter vedtagelsen af lovforslaget her, L 110, vil prale en lille smule over for sine kollegaer, først og fremmest i EU, men også ude i resten af verden, når ministeren er på nogle af sine rejser, så vi kan få gjort feltet af lande bag konventionen så stort som muligt.
Liberal Alliance støtter altså lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Det er en naturlig ting at gøre, især for en stor søfartsnation, som Danmark jo er og har været i mange, mange år.
Det er vigtigt for os, at vi bliver langt bedre til at håndtere ophugning af skibe, specielt når vi har den rolle som en stor søfartsnation, og et moderne, velfungerende samfund som vores bør jo virkelig kunne gå foran i verden på det her punkt.
Derfor var den sag, vi havde oppe for nylig, og hvor Mærsk gjort noget andet, også bekymrende og beskæmmende.
Vi synes ligesom Enhedslisten, at der er et problem i, at man inden for konventionen kan udflage skibe og på den måde ligesom omgå det, som er intentionen med det.
Det vil vi meget gerne kigge nærmere på i udvalgsarbejdet.
Men altså, som udgangspunkt støtter vi forslaget om at implementere Hongkongkonventionen.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-19:
Radikale Venstres sædvanlige ordfører, fru Ida Auken, er i udlandet, så derfor vil jeg læse Radikale Venstres holdning til lovforslaget her op.
Hongkongkonventionen er en vigtig konvention, der betyder, at skibsophugning foregår under ordentlige forhold globalt, både miljømæssigt og i forhold til arbejdsmiljø.
Ifølge Danmarks Rederiforening er der årligt omkring 1.000 skibe, der ophugges, og derfor er det en vigtig diskussion.
Med L 110 implementerer vi dele af Hongkongkonventionen.
Det er et vigtigt skridt, som Radikale Venstre støtter, så vi undgår urimelig konkurrence fra rederier, der ikke ønsker at betale for at få deres skibe ophugget under ordentlige forhold.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Det er bare et forståelsesspørgsmål, tror jeg, for som jeg opfatter ordføreren, mener ordføreren så, at det er bedre, at vi har EU's skibsophugningsforordning – et meget langt og besværligt ord – frem for konventionen?
Det, som jeg egentlig gerne vil høre om, er jo, at når det er EU, er det jo typisk EU-lande og ikke verden, og i min optik er det her med skibssejladser og også, hvor skibene bliver ophugget, jo rimelig globalt, kan man sige.
Der er mange handelsskibe, også uden for EU.
Jeg kan godt forstå, at der er nogle hårdere miljøkrav osv., men hvad er det, der gør, at ordføreren mener, at det er bedre med forordningen end med konventionen?
Jeg håber, at ordføreren forstår mig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-01-19:
Jeg forstår godt fru Pia Adelsteen, og jeg er sådan set enig i, at fordelene ved Hongkongkonventionen jo er, at den gælder alle.
Det er en global konvention, hvis alle vælger at ratificere den – det må vi jo så også se om alle vælger at gøre.
Jeg støtter en ratifikation af det her, det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men det må ikke betyde, at Danmark går ned i niveau, eller at EU går ned i niveau, fordi EU's skibsophugningsforordning har højere standarder, bl.a. i forhold til miljø og i forhold til det at kontrollere, at kravene faktisk bliver overholdt.
Jeg må sige, at det er en af de største udfordringer, jeg overhovedet ser på miljøområdet, nemlig at sikre, at man ikke kun laver reglerne, men at de også bliver fulgt op.
Og det er i virkeligheden det, der er fordelen ved EU's skibsophugningsforordning, nemlig at den leverer det. Så man kan sige, at Hongkongkonventionen ligger heroppe og er god for alle, men det må ikke betyde, at vi begynder at sænke standarderne inden for EU.
Jeg mener i virkeligheden også, at EU skal arbejde på at brede det her regime ud til resten af verden, fordi det jo også på et eller andet tidspunkt vil betyde, at vi måske kan foretage skibsophugning i Danmark og ikke kun på strande i Indien og Bangladesh – og det ville skabe arbejdspladser.
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-19:
Tak for det.
Som ordføreren for Liberal Alliance, hr. Carsten Bach, sagde, er der langt fra København til Hongkong, dog er der jo en lille bid Hongkong i Danmark i Nyhavn, ved jeg – jeg har aldrig selv besøgt det, men det findes.
Jeg synes, at der blevet sagt mange rigtige ting i de forrige ordførertaler, bl.a. at et globalt erhverv kræver en global aftale, og det må man jo sige at der er tale om her.
Vi bakker også fra konservativ side op om ratificeringen af Hongkongkonventionen.
Der er behov for, at vi hele tiden holder et meget vågent blik på den her ophugning af skibe.
Som det også blev sagt af Socialdemokratiets ordfører, er der eksempler på, at det foregår direkte på stranden i badesandaler rundtomkring i særlig det sydlige Asien, og det har både store menneskelige konsekvenser, men også store miljømæssige konsekvenser, når ikke det foregår forsvarligt.
Med Hongkongkonventionen lægger vi netop op til både en sikker og en miljømæssigt forsvarlig ophugning af de her skibe.
Det er blevet gennemgået fint, hvad der ellers ligger i selve den her konvention.
Jeg synes også, at det her med, at man eksempelvis som skib skal have en fortegnelse med over, hvad man sejler med af farligt materiale, er godt.
Det synes man jo egentlig burde være logik for burhøns, nemlig at hvis uheldet er ude, skal man selvfølgelig have adgang til at se, hvad det er for nogle kemikalier og andet, der udgør en risiko for miljø og mennesker.
Vi er meget glade for, at vi har den her behandling her i salen i dag.
Vi er også godt klar over, at der kun er få lande, som er nået dertil, hvor Danmark er, så der skal stadig væk arbejde til for at få den her konvention sikkert i havn, som også Liberal Alliances ordfører formulerede det.
Men vi bakker op fra konservativ side.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Enhedslisten støtter, at Danmark ratificerer Hongkongkonventionen.
Det er et vigtigt skridt i retning af, at vi får mere forsvarlig ophugning af skibe både for mennesker og miljøet.
Den nuværende situation, hvor udtjente skibe, inklusive danskopererende skibe, sendes til ophugning på værfter og strande i Indien, Kina og andre steder i Asien under tvivlsomme forhold, skal ændres, så det stoppes.
Med konventionen får vi trods alt globalt set en forbedring af sikkerheden og miljøforholdene for skibsophugningsfaciliteter rundtomkring i verden.
Men Enhedslisten vil også gerne benytte lejligheden til at understrege, at niveauet for reguleringen af ophugningsfaciliteterne globalt set fortsat skal løftes meget markant for bare at være nogenlunde på omgangshøjde med en dansk forståelse af miljøhensyn og arbejdsmiljø.
Vi mener derfor også, at regeringen bør presse på for, at miljøbelastningen reduceres og arbejdsmiljøet ved skibsophugning forbedres globalt via andre redskaber end Hongkongkonventionen.
Et oplagt redskab for dette politiske pres er at implementere EU's skibsophugningsforordning stærkere i dansk lovgivning.
At EU's skibsophugningsforordning er et mere potent redskab i denne sammenhæng skyldes, at forordningens liste over godkendte ophugningsfaciliteter tager udgangspunkt i højere miljøstandarder end Hongkongkonventionen, og at Kommissionen rent faktisk skal inspicere ophugningsfaciliteterne for at sikre, at de fortsat overholder betingelserne for at være på listen.
Det er derfor højst sandsynligt, at den åbne ophugning på strande i f.eks. Indien vil kunne komme i nærheden af at optræde på denne europæiske liste.
Men selv om danskopererende skibe er omfattet af forordningen, er den hellige grav ikke vel forvaret, for rederen kan udflage og dermed få skibe ophugget under uforsvarlige forhold og håndtering.
Her i oktober kom det jo frem, at f.eks. Mærsk fik ophugget flere af deres skibe på åben strand i Indien og Bangladesh – et tydeligt eksempel på, at vi trods EU-forordningen ikke løfter vores ansvar.
Enhedslisten vil gerne arbejde for et ændringsforslag til lovforslaget, som sikrer, at danske rederier og danskejede skibe forpligtes til at anvende faciliteter på forordningens bilag, og altså ikke kun danskflagede skibe.
Enhedslisten støtter lovforslaget, men vi ser meget gerne, at det forbedres med et ændringsforslag for at sikre, at danske selskaber forbydes at dumpe affaldsskibe i lande, som ikke lever op til miljø- og arbejdsmiljøstandarder for skibsophugning, som vi er forpligtet til via EU's forordning.
Jeg synes, det kunne være interessant at få klare svar på, om denne lovvedtagelse, som der her er lagt op til, medfører, at danske skibe ikke længere kan blive ophugget på strande i Asien.
Jeg vil også godt have svar på i den videre behandling, om dansk lovgivning kunne sikre, at danske skibe kunne sikres ophugning i tørdok i Europa, eller om rederne altid har mulighed for at udflage skibe og omgås hensigterne i dansk lovgivning.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Som det også fremgår både af ordførertalen og af det, som ligger som baggrundsmateriale, er det vigtigt, at det bliver en global, international aftale.
Men hvis der kunne laves, om jeg så må sige, påvirkninger for at få flere lande til at tiltræde hurtigere, ville det kun være godt.
Det er jo sådan set også det, der ligger i det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Så jeg vil godt høre ordføreren, om der ikke er nogle muligheder for, at vi via udvalgsbehandlingen får drøftet, om vi på EU-plan kan være med til at lave nogle opstramninger, som gør, at vi kan sikre, at flere danske skibe sådan set bliver hugget op i EU på miljøforsvarlig vis, og det kunne være en vej, som sådan set kunne være et supplement til den her Hongkongkonvention.
Altså, det synes jeg jo ville være værd at gå efter.
Er ordføreren positiv over for, at vi drøfter, om det er en mulighed?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-19:
Det vil jeg meget gerne diskutere, når vi når til udvalgsbehandlingen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jeg ser jo frem til den udvalgsbehandling, så vi kan komme frem til de arbejdsforhold, der er omkring skibsophugning – at det ikke foregår i badesandaler på stranden i et eller andet land i Asien.
Jeg synes, at det egentlig er utroligt, at man ikke kan komme frem til noget, hvor man får lavet ophugningen på kontrolleret vis i en tørdok i Europa et eller andet sted og bruger smart teknologi mest muligt, i stedet for at det er folk i badesandaler, som skal udsætte deres liv for fare.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-19:
Jeg kan måske supplere med, at der jo har været, som det formentlig er spørgeren bekendt, en række artikler i Politiken, som har afsløret de her horrible forhold på strande i Asien, så jeg deler ordførerens opfattelse af, at vi har et behov for at få gjort noget ved det her område.
Der er både regler omkring farligt affald, som i dag er delvis reguleret, og der pågår en diskussion i øjeblikket om EU's hvidliste over værfter, som europæiske skibsredere må bruge.
Så der er jo rig lejlighed til at fortsætte den her diskussion i EU, parallelt med at Hongkongkonventionen forhåbentlig hurtigst muligt kan bringes i anvendelse.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Det drejer sig om en miljømæssig og forsvarlig ophugning af skibe.
Da jeg læste det, tænkte jeg, at ja, så er vi i hvert fald dækket ind, for det er jo alle ordene, man bruger her.
Det, der er godt ved selve konventionen og også en af årsagerne til, at Dansk Folkeparti støtter det, er, at det er en konvention, som jeg håber, at rigtig mange lande vil bakke op om, så det bliver en global aftale.
Vi er selvfølgelig nødt til at have en global aftale, når det drejer sig om et erhverv, der også er globalt, og hvor tingene kan foregå rundt i hele verden, og så er det vigtigt at lave en aftale, der også kan få så mange med som overhovedet muligt.
Ud over det er der jo i EU den her skibsophugningsforordning, som man også er i gang med, og der skal så laves en liste over de her steder, man kan bruge, når man skal have ophugget skibe, sådan at det foregår på en miljømæssigt forsvarlig måde.
Det er nok det, tror jeg, der er hovedessensen i det her, nemlig at vi får lavet steder, hvor vi kan ophugge skibene, så det sker på en miljømæssig forsvarlig måde, også i forhold til arbejdsmiljø, for det er jo mindst lige så vigtigt, synes jeg.
Det siger jeg i forbindelse med Enhedslistens ordfører, hr. Søren Egge Rasmussens, tidligere kommentarer.
Jeg synes også, at det, der ligger i konventionen, nemlig at man i skibene skal have en fortegnelse over, hvad der kan være af farlige materialer, sådan at man selvfølgelig kan tage sine forholdsregler, når skibene skal ophugges, er vigtigt.
Der skal være certifikater, som de danske myndigheder nu skal acceptere, hvis der ligger udenlandske certifikater.
Det er for så vidt også fint nok.
Så bemyndiger man sådan set også miljøministeren til at sige til skibe, at de enten ikke må sejle videre, eller at de ikke må anløbe danske havne.
Umiddelbart er jeg personligt ikke fortaler for at bemyndige ministre til ret meget, men jeg synes, det her giver god mening, og jeg tror ikke, vi skal have det ned i Folketingssalen, hver gang der kommer et skib, hvis der er nogen problemer, det må være ministerens ansvarsområde.
Så det giver også ganske god mening.
Man kan sige, at når vi nu tiltræder sådan en konvention, giver det ganske god mening.
Det, der måske godt kan undre mig lidt, er, at der faktisk, som jeg opfatter det, er nogle mere vidtgående regler i konventionen i forhold til skibsophugningsforordningen.
Jeg kan se, at ministeren nikker, så det er også rigtigt opfattet.
Under alle omstændigheder kan man sige, at når forordningen er der, er det de regler, der umiddelbart er gældende, men for at der ikke skal være tvivl, synes jeg da, det skal være på den bedst mulige måde i forhold til skibsophugning og i forhold til miljøet – både arbejdsmæssigt og miljømæssigt.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Lovforslaget her, L 110, om ændring af lov om beskyttelse af havmiljøet, lov om beskyttelse og lov om sikkerhed til søs stemmer stemmer Venstre naturligvis også for.
Forslaget skal, som det også allerede er blevet sagt, sikre implementeringen af Hongkongkonventionen, som skal sikre ordnede forhold for de mennesker, som arbejder med ophugning af skibene samt for miljøet.
Som det også er blevet sagt, foregår op imod 70 pct. af verdens skibsophugning i såkaldte tredjeverdenslande, og derfor er det helt afgørende at have globale regler på området, hvis vi skal sikre, at skibsophugningen foregår forsvarligt.
Det er jo nærmest sørgeligt at se forholdene på de værfter i Asien, som vi jo har set, hvor mange udtjente skibe bliver hugget op.
En lille del af de skibe, der opererer i Danmark, bliver hugget op herhjemme, men størstedelen af dem bliver også sendt til værfter i forskellige lande i de områder, bl.a. altså Indien, Kina, Tyrkiet.
I gennemsnit er det ca. 10 danske skibe, der bliver ophugget om året.
I Venstre mener vi, det er vigtigt, at Danmark tiltræder konventionen og dermed er med til at sikre, at udtjente skibe ikke ligger og forurener på strandene i tredjeverdenslande.
Det har vi et medansvar for.
Samtidig tror vi på, at vi med dette lovforslag er med til at sende et stærkt signal også til andre lande om vigtigheden af at beskytte både havmiljøet og de mennesker, som arbejder med det.
Ophugning af skibe kan desværre være en farlig affære, og med dette lovforslag udtrykker vi vores ønske om, at arbejdsforholdene for de mennesker, som er beskæftiget i branchen, forbedres.
Skibene skal væk på forsvarlig vis, og vi skal minimere risikoen for ulykker og skader på menneskene og på miljøet i forbindelse med skibsophugningen.
Med disse ord støtter Venstre naturligvis forslaget og stemmer for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jeg synes da, at det er godt, at man går efter, at Hongkongkonventionen skal vedtages.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ikke der ligger nogle muligheder i, at vi på EU-plan prøver at arbejde videre for, at der kan være noget skibsophugning, som foregår i EU og foregår under kontrollerede miljøforhold.
Jeg er bl.a. bekendt med, at man ude i Grenaa er ret dygtige til at skille mindre skibe ad, og hvorfor skulle vi ikke kunne komme frem til, at også store skibe kan blive skilt ad på ansvarlig vis i en dansk tørdok og dermed skabe arbejdspladser i Danmark?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Nej, det er jeg ikke.
Men jeg mener helt klart – og det er også derfor, vi har noget fagpersonale rundtomkring – at det jo er fagpersonalet, der skal sidde og lave de her vurderinger.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Det, som jeg synes er vigtigt ved det her forslag, og det, som jeg synes er vigtigt ved hele fødevare- og landbrugspakken, er, at vi nu giver nogle muligheder.
Og hvis man skal have de her muligheder, og hvis de har en negativ effekt på miljøet, så ser vi på, hvordan vi så håndterer det, og hvad vi gør.
Og det skal vi så også have nogle kloge folk til.
Jeg ved godt, at man meget gerne vil gøre det omvendt og sige, at vi er nødt til at have alle virkemidlerne, før vi giver tilladelse, men sådan hænger verden altså ikke nødvendigvis sammen for mig.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
I Venstre har vi en ambition om også at støtte udviklingen af dansk akvakultur.
Det er et område, som oplever vækst i store dele af verden.
Og den vækst skal vi selvfølgelig også have lod og del i her i Danmark.
Vi har mange kompetencer på området, men for at vi for alvor skal kunne udnytte dem, kræver det, at lovgivning ikke stiller unødvendige hindringer i vejen for erhvervet.
For Venstre er det afgørende og vigtigt, at vi passer på vores fælles natur, og at vi konstant er opmærksomme på det følsomme miljø i vores farvande.
Lovforslaget giver mulighed for, at vi kan øge antallet af havdambrug, uden at det forringer miljøet, og det sker ved at indføre kompenserende tiltag i det omfang, der er brug for det, først og fremmest ved dyrkning af f.eks. muslinger, men også ved dyrkning af tang.
Dette er nødvendigt, eftersom dambrug medfører en større udledning af næringsstoffer, og disse næringsstoffer optages så af plankton, som muslingerne så at sige lever af.
Og ved at dyrke muslinger sikres det dermed, at mængden af næringsstoffer ikke øges, selv om antallet af havdambrug stiger.
Især dyrkning af muslinger har et stort potentiale, både i forhold til at sikre en mindre mængde næringsstoffer i vandet og i forhold til at skaffe arbejdspladser.
Og der er faktisk et betydeligt uudnyttet potentiale, eftersom der i dag dyrkes ca. 2.000 t muslinger, men ifølge Dansk Akvakultur er der mulighed for at få produktionen noget mere op.
Dyrkning af tang er mindre udbredt, men der er ligeledes et stort potentiale herved.
Man kan sige, at de danske havbrug derved kan blive de første i verden til at dyrke deres eget foder, samtidig med at de også bliver miljøneutrale.
Venstre ønsker et Danmark i balance, hvor der er arbejdspladser og mulighed for vækst i hele landet, og samtidig ønsker vi en miljøpolitik, der bygger på grøn realisme.
Og med de rette løsninger kan vi sikre flere arbejdspladser i landdistrikterne og samtidig også passe godt på vores miljø.
Det er så at sige en win-win-situation.
Derfor er der selvfølgelig for os i Venstre ingen tvivl om, at vi skal støtte, bakke op om og stemme for det her lovforslag.