runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Jeg ved ikke, hvorfor fru Lisbeth Bech-Nielsen hele tiden taler om alle og ingen og sådan noget, for det er der jo ikke nogen der har sagt.
Men der er jo masser af syrere, der er vendt tilbage til Syrien i løbet af de sidste par år.
Fra Danmark er der jo 100 syrere om året, der frivilligt tager hjem til Syrien, fordi der i bl.a. Damaskus og Rif Damaskus nu har været ret stabilt i flere år, der har ikke været krigshandlinger, og derudover er der ifølge FN 130.000 syrere, som er vendt tilbage fra nærområderne.
Så er det jo et faktum, at der er masser af syrere, der kan vende tilbage til Syrien, og at der er dele af Syrien, hvor der er stabilt, og så er der andre dele af Syrien, hvor der ikke er stabilt, og som man ikke kan vende tilbage til, og der kan verden være lidt mere kompleks, end fru Lisbeth Bech-Nielsen karikerede før.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-26:
Jeg er meget positivt indstillet over for, at vi selvfølgelig skal give asyl til ukrainere; de er vores nærområde, de er et kristent nabofolk.
Men det bekymrer mig lidt, at der ikke er gjort mere ud af hjemsendelsesprocedurer.
For selvfølgelig skal de her ukrainere hjem så hurtigt som muligt, og det hører jeg også at ordføreren forudsætter.
Men der er jo ikke rigtig nogen konkrete bestemmelser i loven, ikke i den, som vi allerede har stemt for, og heller ikke i det her tillæg, så vidt jeg forstår, til, at man kan være sikker på, at det bliver gennemført.
Er ordføreren sikker på, at der er tilstrækkelig sikkerhed for, at ukrainerne kommer til at vende tilbage, så snart det er muligt at komme tilbage til Ukraine?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Det er jo svært at svare på, for der er ikke nogen af os, der ved, hvordan den her krig kommer til at udvikle sig.
Der er jo dele af Ukraine, som der allerede er ukrainere der er begyndt at vende tilbage til, og så er der andre dele af Ukraine, hvor der er voldsomme kamphandlinger, og som man absolut ikke kan vende tilbage til.
Det er mit klare indtryk, at ukrainerne, både dem, der kommer hertil, og også deres myndigheder, jo repræsenteret af ambassadøren her i Danmark, har et stærkt ønske om, at de skal tilbage.
Men det er rigtigt, at det ikke er en del af den her lovgivning.
Jeg tror så også, at vi må være ærlige og sige, at det lige nu handler om at finde nogle akutte og praktiske løsninger på den aktuelle problemstilling med indkvartering og undervisning og alt det, hvor vi skal fravige den lovgivning, der er i forvejen.
Og så tror jeg ikke, det er sidste gang, vi har vedtaget lovgivning her i Folketinget, der drejer sig om ukrainerne.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-26:
Tak for svaret.
Altså, det kan godt være, at det ikke kan indføjes i den her nuværende lov, men det må være nødvendigt at få vedtaget lovgivning angående også disse flygtninges hjemvenden.
For vi må ikke gentage de fejl, som vi tidligere har begået, hvor flygtninge er blevet i landet uden problemer.
Jeg vil så sige, at ukrainere er anderledes, de vil formentlig lettere kunne integreres i Danmark, men det skal stadig væk være sådan, at asyl er et midlertidigt ophold, så længe der er krig i ens hjemland.
Så det må være nødvendigt at vedtage nogle regler, så vi kan være helt sikre på, at det kommer til at ske.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Men man kan jo sige, at Folketinget automatisk bliver nødt til at tage stilling til det spørgsmål om knap 2 år, når det opholdsgrundlag, der er lavet nu, udløber.
Det er jo en del af den lov, vi lavede i marts, og jeg tror bare, det er for tidligt for os at foregribe nu, hvornår folk kan vende hjem, fordi der er så stor usikkerhed om den krig.
Carl Valentin (SF), 2022-04-26:
Allerede nu oplever vi i Danmark konsekvenserne af det brutale og feje angreb, som Putin har sat ind over for Ukraine.
Flere tusind fordrevne er kommet til Danmark, og selv om mange af os påvirkes af højere inflation og stigende priser, er de ukrainere, der kommer til Danmark nu, mennesker, der er flygtet fra alt, hvad de kender og ejer – fra deres hjemland, hvor langt de fleste har boet hele deres liv.
Opfyldelsen af de forhåbninger stiller helt særlige krav til vores samfund, og presset fra de mange mennesker betyder, at vi bliver nødt til at medtage foranstaltninger, vi ellers ikke har lyst til, for at efterkomme behovet for undervisning og for at efterkomme behovet for indkvartering.
Derfor støtter SF, at vi giver kommunerne hjemmel til at tilbyde fordrevne ukrainere midlertidige opholdssteder eller permanente boliger i udsatte boligområder.
Det er langtfra en ideel løsning, men det er nødvendigt, hvis antallet af ukrainere i Danmark vokser, hvilket alt tyder på.
Det samme gælder muligheden for virtuel undervisning og en fravigelse af sprogkravene for de mange børn, hvis fremtid vi skal forsøge at genskabe i så høj grad som muligt.
Så SF støtter forslaget, der ligger her.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2022-04-26:
Da krigen for et par måneder siden blev indledt, og Rusland begyndte sin forfærdelige invasion af Ukraine, vedtog vi her i forsamlingen en særlov, der sikrer et midlertidigt opholdsgrundlag for personer, der er fordrevet fra Ukraine som følge af Putins invasion.
Det er jeg glad for at vi gjorde som Folketing og som land – vi har handlet hurtigt og hjulpet de ukrainske flygtninge med alt det, vi kan.
Jeg sagde i min ordførertale ved behandlingen af særloven i marts, at det var et vigtigt første skridt i at hjælpe de folk, der flygter fra Ukraine.
Nu er vi nødt til at tage et skridt mere – sådan er det tit, når man handler i hast.
Kommunerne skal have bedre rammer til at løfte den store opgave, de står over for.
I Venstre har vi løbende arbejdet hårdt for at give kommunerne så meget fleksibilitet i henhold til særloven, hvad angår håndteringen af ukrainske flygtninge, som det er tænkeligt muligt.
Det er afgørende, at kommunerne har de nødvendige værktøjer til at hjælpe de mange fordrevne fra Ukraine, og det får de med tillægget til særloven her.
Kommunerne spiller i vores optik en helt afgørende og central rolle for, at vi får løst de udfordringer, vi står over for.
Det gælder både i forhold til indkvartering og forplejning, men også i forhold til at stille rammer til rådighed for en så normal hverdag som overhovedet muligt for de ukrainske fordrevne, om det så gælder undervisning på modersmålet, adgang til børnetilskud og boligstøtte eller at få behandling på et sygehus.
Med de ord kan jeg meddele, at Venstre stemmer for forslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Ofte har vi jo haft en anden type af problemer i udlændingedebatten og i debatten om flygtninge, hvor folk har haft et meget stærkt ønske om at blive, og her har der altså både fra mange ukraineres egen side, men også fra den ukrainske ambassadørs side været et stærkt ønske om at fastholde en stærk ukrainsk identitet og få undervisning.
Hvornår er der jo ikke nogen af os der ved.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-26:
Det er jeg meget enig i, og netop Polen er måske ikke det samme velfærdssamfund, som Danmark f.eks. er, og alligevel vil de gerne være der.
Der er helt klart en anden opfattelse.
Det synes jeg lige så godt man kan sige ligeud.
Det er ikke alene vores nærområde, men der er en anden opfattelse af tingene, og hvordan de skal være.
Sådan er det bare og modsat netop dem fra Mellemøsten og Afrika, hvor mændene kom først og koner og børn så blev hentet til Danmark.
Her er det jo nu fuldstændig omvendt, og naturligvis er det da helt oplagt, at man allerallerhelst vil være der, hvor ens mandlige familiemedlemmer er.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Det er min klare fornemmelse, at vi her møder en – hvad skal man sige – lidt anden mentalitet og et andet ønske om at komme tilbage, end vi har været vant til, når der er kommet mange flygtninge til Danmark.
Det tror jeg er rigtigt, og jeg synes jo også, at noget af det, der viser det, er, at vi kan se, hvor mange af de ukrainere, der er flygtet ud af Ukraine, som foretrækker at blive i Polen, fordi de gerne vil være tæt på deres familiemedlemmer.
Ofte er det jo mændene, som så er hjemme at kæmpe mod Putins tropper.
Så jeg tror, det er rigtigt, at der er rigtig mange, der har et meget stærkt ønske om at komme hjem, så snart det overhovedet er muligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-26:
Tak for det.
Det er måske mest et lidt ledende spørgsmål, men det har man jo også lov til, i forbindelse med Enhedslistens og SF's ordfører.
Altså, tænker man egentlig ikke meget, at det, at de gerne vil vende tilbage til deres hjemland, i det her tilfælde så er modsat dem, der kommer fra Afrika og Mellemøsten?
Det er kvinder og børn, og kunne man ikke have en klar fornemmelse af, at de meget, meget gerne så hurtigt som overhovedet muligt vil vende tilbage til deres mænd, til deres fædre og til deres sønner, som er blevet tilbage i Ukraine og kæmper for deres fædreland?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Det er jeg meget enig i.
Jeg tror, der er en lidt anden mentalitet, og man kan jo også se det på nogle af de world value-undersøgelser, der er lavet.
Omvendt må man jo så også sige, at det ikke er sådan, at vi, når man ser på forskellige værdispørgsmål omkring demokrati og homoseksualitet og sådan noget, så ligner ukrainerne en til en, men vi er trods alt tættere på dem, end vi er på de nationaliteter, vi traditionelt har modtaget flygtninge fra igennem tiden.
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Så lad mig prøve at gøre det mindre entydigt, hr. Rasmus Stoklund.
Med det her lovforslag giver vi bedre mulighed for at modtage modersmålsundervisning på ukrainsk for flygtningebørn, fordi der ligger til grund – det er den aftale, man har lavet i Børne- og Undervisningsministeriet – at det er godt for børn at få undervisning på deres modersmål.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Jeg bliver nødt til først og fremmest at svare på det andet, for
hvad er et meningsfuldt liv, hvis ikke man har en økonomi, hvis ikke man har et arbejde?
Vi kan jo ikke bygge et velfærdssamfund på, at vi ikke gider at arbejde.
Undskyld, hvem tror spørgeren betaler sygeplejerskernes lønninger eller for den scanning, der skal sikre, at kræftpatienten overlever?
Det er danskere, der går på arbejde.
Vi kan ikke have et velfærdssamfund, og vi kan ikke sikre en grøn omstilling, og vi kan ikke bekæmpe ulighed, og vi kan ikke sikre lige muligheder for vores børn, hvis ikke der er tilpas mange danskere, der hver eneste dag – om det er dag eller nat eller aften eller morgen – står ud af sengen og tænker: Det vigtigste er, at jeg har et arbejde, så jeg kan forsørge mig selv og min familie, og så jeg kan betale skat og bidrage til det her samfund.
Det er en farlig tankegang, hvis det begynder at sætte sig, at det ikke er vigtigt, at vi kan finansiere velfærdssamfundet.
Og dem, der taber på det, er de dårligst stillede i vores samfund.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-26:
I Frie Grønne dyrker vi det meningsfulde liv, ikke arbejderismen – og det skal i øvrigt være sjovt at gå på arbejde.
Nu vil jeg gerne lige skifte spor.
Under årets ramadan har vi igen set det israelske styre angribe uskyldige civile i og uden for den hellige Al-Aqsa-moské i Jerusalem.
Mere end 200 civile palæstinensere, herunder børn, kvinder og mænd, er blevet såret siden den 15. april.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Der er ikke noget som helst skummelt ved det her, og som jeg forstår det, lægges der jo op til, at et meget, meget stort bidrag i den kommende skattereform betales af bl.a. nogle af de virksomheder, der har en stor CO 2 -udledning.
Men det er faktisk for mig helt uforståeligt, at man kan kalde sig venstrefløj og være ligeglad med, om folk har et arbejde.
Altså, der var jo engang, hvor folk, der tilhørte den politiske venstrefløj i Danmark, var optaget af, om mennesker havde et arbejde, så de kunne forsørge sig selv og have noget at stå op til om morgenen.
Hvorfor faldt det ud af venstrefløjsligningen?
Hvordan kan man være ligeglad med, om der er arbejdspladser nok i vores land, når det, der er vigtigst for mennesker uden for de her mure, er, om de har et arbejde at stå op til?
Jeg synes, at man måske skal overveje at gå fra at stå udenfor og kritisere alting hele tiden til at gå ind til forhandlingsbordet i respekt for vores folkestyre og vores demokrati og være med til at finde de løsninger, der gør, at vi både sikrer den grønne omstilling, at vi kommer i mål med klimaambitionerne, men da på en sådan måde, at der stadig væk er et arbejde til danskerne.
Pause Pause (Pause), 2022-04-26:
Mødet er udsat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Mener ordføreren ikke, der skal være en begrænsning for, hvor mange der kan komme hertil og få asyl?
Altså, det var fru Rosa Lund, der selv sagde, at vi skal hjælpe alle, og det studsede jeg lidt over.
Jeg kan godt forstå, hvis man har et politisk ønske om, at man gerne vil hjælpe mange eller så mange som muligt, men ordføreren sagde, det gjaldt alle.
Og der vil jeg henvise til, at der er 80 millioner mennesker på flugt lige nu.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Det korte svar er: Nej, det giver ikke noget stof til eftertanke.
Men jeg vil gerne uddybe det lidt.
For jeg har 57 sekunder tilbage, og jeg kan sige, at forskellen på den situation, vi står i nu, og den situation, vi f.eks. stod i, sidst der var en stor flygtningekatastrofe, jo er, at der i 2015 og 2016 ankom plus/minus 20.000 mennesker hen over et par år, mens der her potentielt skulle komme op mod 100.000 mennesker i løbet af få måneder, og det lægger et meget stort pres på systemerne overalt i velfærdsstaten, som gør, at man nu er nødt til at indføre alle mulige former for undtagelser.
Jeg synes jo faktisk også, man kan sige, at det slet ikke er så entydigt, som fru Rosa Lund prøver at tegne et billede af, for i virkeligheden er meget af det her jo også et spørgsmål om at forlænge nogle frister, i forhold til at man ikke får en lige så god service, som flygtninge normalt har gjort, i hvert fald ikke indledningsvis, under sit ophold i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Jeg skal bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om det ikke giver en lille smule stof til eftertanke, at man, for at man kan give den gode behandling af ukrainske flygtninge, som vi alle sammen gerne vil, er nødt til at ændre i, jeg ved ikke hvor mange lovkomplekser, for at det kan ske.
Giver det ikke en lille smule stof til eftertanke, hvor stram en udlændingepolitik man egentlig har lavet, hvor mange benspænd man har sat op for at gøre livet surt for mennesker på flugt, at vi nu er nødt til at lave en særlov for at lave undtagelser for alle de benspænd, som bl.a. ordførerens eget parti har været med til at lave?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Med dette lovforslag foreslås der ændret forskellige dele af lovgivningen for at sikre de bedst mulige forhold for ukrainske flygtninge.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi her i Folketinget og i det danske samfund i almindelighed skal gøre det bedste, vi kan, for at sørge for, at ukrainerne trives under deres ophold her i landet.
Vi skal håndtere et stort pres, og vi skal håndtere et stort pres på meget kort tid.
Derfor foreslås det bl.a. med lovforslaget, at kommunerne fortsat skal kunne tilbyde indkvartering og forplejning til ukrainere, mens de afventer svar på deres ansøgning om ophold efter særloven.
Derudover foreslås det, at kommunerne skal have mulighed for at anvise ukrainske flygtninge til midlertidige opholdssteder eller permanente boliger i udsatte boligområder.
Det foreslås så også, at byggelovgivningen skal kunne fraviges, når en kommune midlertidigt tager lokaler i brug til dagtilbud, skoler og lignende for at huse ukrainske flygtninge.
Det foreslås at forlænge kommunernes adgang til at suspendere tidsfristerne for forskellige integrationstilbud.
Og det giver altså kommunerne en øget fleksibilitet, når de skal modtage mange ukrainske flygtninge på meget kort tid.
Med lovforslaget foreslås det desuden at udvide kredsen af personer, som kommunalbestyrelsen kan godkende som egnet netværksplejefamilie til et herboende ukrainsk flygtningebarn.
Det foreslås også at sikre, at der bliver mulighed for virtuel undervisning og fravigelse af sprogkrav for ukrainske flygtninge på Børne- og Undervisningsministeriets område.
Endelig foreslås det at ændre sundhedsloven og indføre en ny bemyndigelsesbestemmelse, så det løbende bliver muligt at tilpasse ressourcer og visse rettigheder for ukrainske flygtninge.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-26:
Det bliver i meget grove tal, og jeg vil også meget gerne svare på det præcist i en skriftlig besvarelse.
Men det er i nærheden af 98 eller 99 pct. af de afgørelser, der er truffet, som er endt med en tilladelse indtil videre, og når jeg kigger på nationalitetsfordelingen, er det langt over 90 pct., og jeg tør nok også godt sige over 95 pct. af dem, der har fået en opholdstilladelse, som er ukrainske statsborgere.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-26:
Jeg har stillet et af spørgsmålene skriftligt, og normalt tager det jo så 14 dage at få svar, men fordi det er relevant i forhold til den her hastelovgivning, håber jeg, at ministeren vil oplyse de præcise tal for, hvor mange der har søgt om arbejdstilladelse, men også hvor mange der har søgt om ophold efter særloven, både dem, som er ukrainere, men også dem, som ikke er ukrainere, og dem, som heller ikke lever op til den kategori af folk, der havde flygtningestatus i Ukraine.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-26:
Jeg kan i hvert fald meget hurtigt svare på, hvilken nationalitet dem, der har fået en afgørelse,
Jeg er lidt mere i tvivl, om jeg vil kunne svare rigtig hurtigt på nationaliteten blandt alle, der har ansøgt, fordi det jo ville kræve en manuel gennemgang af mange tusind ansøgninger.
Men hvis man bare lægger det til grund blandt dem, der har fået truffet en afgørelse, så giver det også et meget godt billede af, at praktisk talt alle dem, der har fået en afgørelse, er endt med at få en tilladelse, og at stort set alle, der har fået en tilladelse, er ukrainere.
Det er meget få, der ikke er ukrainske statsborgere, og for mange af dem vil det være, fordi de har været gift med en ukrainer.
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Det er for en sjælden gangs skyld et spørgsmål af lidt mere teknisk karakter til lovforslaget.
Den politiske diskussion har ministeren og jeg jo haft rigeligt, vil jeg sige, de sidste par måneder.
I forhold til det her lovforslag og i forhold til det lovforslag, vi behandlede om særloven, er det lidt uklart for os at gennemskue, hvad det betyder for repatrieringsstøtten.
Altså, er grunden til, at vi i Enhedslisten ikke kan finde det, at der ikke står noget om det?
Eller er grunden til, at der ikke står noget om det, at det ikke har nogen betydning her, altså at de her mennesker ikke får repatriering?
Det er lidt uklart for os, og det kunne vi godt tænke os at få ministerens svar på.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-26:
Det er, fordi de mennesker, der får opholdstilladelse efter den her særlov, ikke er omfattet af repatrieringsloven.
Så de kan faktisk ikke få den pose penge med i hånden, som andre flygtninge vil kunne få, hvis de har fået en opholdstilladelse efter den helt almindelige bestemmelse i udlændingeloven.
Men det er en diskussion, jeg mener vi har til gode, og som vi også har tænkt os at få indkaldt udlændingeordførerne til.
For på et tidspunkt mener jeg, at det vil være relevant at diskutere, ikke nødvendigvis, om de skulle være omfattet af repatrieringsloven, men hvordan man sikrer, at der er økonomi til de mennesker, der ønsker at tage tilbage til Ukraine og genopbygge deres land.
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Tak for et klart svar.
Så er det ikke bare, fordi vi ikke kan finde det i Enhedslisten.
Altså, der burde vel gælde det samme mindset eller sæt regler.
Altså, hvis meningen er, at folk ikke skal blive i Danmark, men tage tilbage, og der tænker man, at man så er nødt til at give modersmålsundervisning,
hvorfor gør det sig så ikke gældende for børn fra Syrien, Afghanistan eller Somalia, Iran, og jeg kunne blive ved?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-26:
Den primære begrundelse for at give mulighed for at undervise både børn og unge, men faktisk også voksne, på ukrainsk og/eller engelsk er jo et spørgsmål om kapacitet, altså at det ville være en ret voldsom opgave, hvis så mange børn på så kort tid skulle indrulles i det almindelige dagtilbud og det almindelige skolesystem.
Henrik Møller (S), 2022-04-26:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi nu skal i gang med at behandle, er en udmøntning af en aftale, som regeringen indgik med SF, Radikale Venstre, Enhedslisten, Alternativet og Kristendemokraterne i forbindelse med finansloven for 2022.
Aftalen handler om de udgifter, der er forbundet med arbejdsulykker som følge af arbejdsrelateret covid-19-vaccination.
I dag er det nemlig sådan, at praksis er, at skader, der er opstået som følge af arbejdsrelaterede vaccinationer mod covid-19, anerkendes som arbejdsulykker efter arbejdsskadesikringsloven, når betingelserne er opfyldt.
Det betyder, at arbejdsskadeerstatningen og administrationen af sager finansieres af arbejdsgiveren gennem den lovpligtige arbejdsskadeforsikring.
Den praksis har et flertal i Folketinget besluttet at ændre i forbindelse med covid-19-vaccinationer på grund af den helt ekstraordinære situation, vi stod i under pandemien.
Som led i den samlede vaccinationsplan er bestemte personalegrupper blevet anbefalet vaccination tidligere på grund af deres ansættelsesforhold eller arbejdsopgaver.
Det skete på baggrund af sundhedsmyndighedernes vurdering af behovet for, at personalegrupper blev vaccineret hurtigere for at kunne opretholde bemandingen af kritiske funktioner og for at begrænse smitten i sektorer med mange særlig udsatte borgere.
Med aftalen er partierne blevet enige om, at staten skal dække udgifterne i forbindelse med erstatning og administration efter arbejdsskadeforsikringsloven ved arbejdsulykker, der er en følge af arbejdsrelaterede vaccinationer mod covid-19.
Det kan vi fra Socialdemokratiets side naturligvis bakke op om.
Tak for ordet.