runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-06:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Det er en fin dagsorden.
Den vil Venstre gerne støtte hele vejen.
Vi glæder os til at se noget konkret fra De Konservative med hensyn til planloven og så en kystbeskyttelseslinje eller en kystnærhedszone eller en strandbeskyttelseslinje.
Det er vi friske på i Venstre.
Men jeg tror nok, at ordføreren har misforstået det her forslag lidt, for det er jo ikke en tvang.
Man kan tilbyde den, hvis man føler, der er et behov, og der er rigtig mange øer, som ikke har udlejningsboliger.
Der er rigtig mange øer, som har problemer med at skaffe risikovillig kapital, og derfor har man meget, meget svært ved at erhverve sig boliger, plus at det er de samme ganske få, som skal trække hele læsset, og derfor er det svært at lave stedfortræderordninger osv.
Hvad skal der til, for at De Konservative vil være med til at bakke op om det her?
Hvad er det for nogle hegnspæle, som vi i fællesskab skal slå i jorden for at sikre, at De Konservative kommer med på det her, og vi giver vores øer en bedre mulighed for at finde flere lejeboliger i fremtiden?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-06:
Nu handler det her ikke kun om planlov.
Det må man jo se på lokalt.
Det er klart, at der er nogle udfordringer, og at nogle øer ligger mere perifert, men derfor vil det ikke ændre på princippet med, at det ikke er kommunen, der skal stå som udlejer af kommercielle boliger.
I forhold til at styrke vores generelle balance i landet handler det jo meget om, at vi f.eks. skal skabe flere erhvervsmuligheder uden for byerne, f.eks. som Novo i Kalundborg.
Der er en god borgmester – jeg tror, han er fra Venstre – og han siger: Kom til Kalundborg, man kan få et hus ved kysten og et job.
Og han forsøger at skabe en professionsuddannelse for ingeniører.
Så det handler jo om at se tingene i en sammenhæng, altså både erhverv og uddannelse, og at der også er muligheder for, at der er en infrastruktur.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-06:
Der er der rigtig mange tomme boliger, og jeg tror, at Novo var meget velkommen der, hvis ordføreren har nogle forbindelser.
Ordføreren tabte mig lige lidt, for ordføreren sagde, at ordføreren havde haft kontakt til en privat borger, som havde henvendt sig til byrådet, og at man så sammen skulle finde nogle investorer.
Byrådet er jo også en slags offentlig virksomhed, så på den ene eller på den anden måde bliver vi altså tvunget til at give de her øer nogle muligheder for at udvikle sig, ligesom vi har gjort det med penge til billigere færgebilletter, og ligesom vi har gjort det med en bredbåndspulje og en nedrivningspulje.
Vi bliver tvunget til at holde hånden under noget for at være med til at skubbe en udvikling i gang.
Er ordføreren ikke enig i det?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-06:
Jo, det er jeg ganske enig i.
Det her var om en, der sagde, at han netop kom fra et møde med to byrådsmedlemmer, hvor de havde en drøftelse om det her på den lokale ø.
Så de var i gang med at se på, hvad man kan gøre.
Det er klart, at vi er nødt til at se på nyudvikling og også på mere turisme, aktiviteter, altså alt, hvad der kan gøre, at vi stadig holder fast i liv på vores 27 øer.
Det er jeg helt enig i.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-06:
Tak for det.
I så fald vil vi i Dansk Folkeparti stemme klokkeklart nej til forslaget.
For bosætningshuse er noget, som skal etableres for at afhjælpe problematikken i landdistrikterne og på øerne i forhold til affolkning.
Bosætningshuse skal ikke være noget, der giver billige boliger til dem, der bor i Aarhus og København.
Så hvis det er det, som det her forslag ender med, så er det et klokkeklart nej fra Dansk Folkeparti.
Det, som vi i Dansk Folkeparti ønsker, er, at ordføreren for forslagsstillerne meget gerne sætter sig sammen med Dansk Folkeparti og resten af udvalget, hvor vi så inden sidstebehandlingen klart har defineret, hvad det er for nogle kommuner.
Der, hvor det så bliver lidt broget, er med hensyn til de 27 småøer, hvoraf nogle ligger i landkommuner og yderkommuner.
Men Tunø hører til Odder Kommune, som er en mellemkommune.
Skal de så ikke kunne have bosætningshuse på Tunø?
Og Mandø og Egholm hører til henholdsvis Esbjerg Kommune og Aalborg Kommune, som er bykommuner, og det vil jo sige, at de også gerne skulle have den mulighed for bosætningshuse, men vi kan som udgangspunkt ikke give det til Aalborg Kommune, fordi det ikke skal kunne gøres tilgængeligt for dem, der bor der, at lave et bosætningshus.
Så det er derfor, at vi skal have defineret det, og hvis vi har styr på økommuner, landkommuner og yderkommuner, kan vi sige: Fint, de kan alle sammen få det.
Men så må vi simpelt hen definere det sådan, at de 27 småøer, der ligger i kommuner, som ikke er land- eller yder- eller økommuner for den sags skyld, også skal kunne have mulighed for det, selv om de ligger i mellem- eller bykommuner, men at man ikke giver det til kommunerne.
Så det var sådan set derfor, at vi i Dansk Folkeparti godt ville være helt skarpe på den definition.
Så hvis det er sådan, som ordføreren har sagt, er det bare et klokkeklart nej, for så bevæger vi os langt væk fra det, der var intentionerne med forslaget, nemlig at sparke liv i landdistrikterne og på øerne.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-06:
Det er en anderledes dag i dag.
For det første har jeg rost SF flere gange fra talerstolen; det sker ikke særlig tit.
For det andet har vi en anden runde på et forslag, som vedrører vores øer og landdistrikter, og det er aldrig sket før.
Men skal vi ikke love hinanden, at nu, hvor vi er blevet enige om, at vi tager det her tilbage til udvalget, og at vi skriver en beretning, så er det der, vi tager diskussionen, og der, vi hegner forslaget ind?
Skal vi ikke prøve at se, om vi kan holde sammen på det her, og se, om vi kan lande en fælles beretning, således at vi kan få sat gang i de her tilflytterhuse på vores øer og i vores landdistrikter?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-06:
Der er ikke noget, jeg hellere vil, så det vil jeg glæde mig til at gøre sammen med ordføreren og de øvrige gode kolleger, vi har her.
Det var blot, fordi jeg, når ordføreren for forslagsstillerne fra SF siger, at det her kunne vi i princippet gøre i alle kommuner, er nødt til at sige, at så er det uden Dansk Folkeparti, for det vil vi ikke være med til i København og Aarhus.
Tak for det.
Ordføreren skriver i forslaget »lovhjemmel til, at landdistrikts- og økommuner kan drive bosætningshuse«.
Hvad er en landdistriktskommune ifølge ordføreren?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-06:
Tak, formand.
Derfor vil jeg også gerne sige tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Og vi har alle sammen rost Ærø Kommune for at have taget initiativet til bosætningshuset og de muligheder, det giver, for at byboere og landkrabber har mulighed for at prøve ølivet af uden at forpligte sig til mere, end bukserne kan holde.
Tallene taler for sig selv.
Derfor er det på sin vis ærgerligt, at det er bureaukratiet, der sætter en bremseklods for, at det gode tiltag med bosætningshuse kan fortsætte.
Men så er det jo det, der giver os muligheden for at få rettet lovgivningen til, så det en gang for alle bliver slået fast, under hvilke vilkår kommunen kan oprette bosætningshuse.
Som det er beskrevet i beslutningsforslaget, må det ikke være konkurrenceforvridende, og der skal være sikkerhed for, at der ikke bliver tale om permanent ophold for lejere.
Derudover kan der jo være en lang række andre forhold, man skal tage hensyn til.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-06:
Tak for det, formand.
I Venstre tager vi varmt imod det her forslag fra SF, og jeg fornemmer, at der faktisk er en reel vilje til at finde den helt rette løsning, således at man relativt enkelt kan opnå de samme flotte tal for tilflytning, som man har på Ærø, på de andre skønne øer, vi har i kongeriget.
SF har med dette beslutningsforslag lagt op til en proces, hvor vi i Udvalget for Landdistrikter og Øer alle kan være med til at tage ansvar, så vi kan finde den helt rigtige løsning i fællesskab.
Vi støtter forslaget og kan kun opfordre alle partier til at gå aktivt ind i arbejdet, så vi finder den rette model, der kan navigere mellem byfornyelsesloven og lejeloven og sætte et loft over det kommunale engagement, så vi ikke kvæler det frie initiativ.
Men der skal selvfølgelig også være rammer, når det kommer til længden på udlejningen og den pris, der kan opkræves.
Jeg ser frem til, at vi i enighed i udvalget kan præsentere Tinget for en beretning, der vil kunne nyde fremme, men som også vil kunne blive taget ned som en brugbar løsning for vores øer og landdistrikter.
Igen tak til SF for et supergodt initiativ.
I Venstre støtter vi forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-06:
Tusind tak til SF.
Det her er jo et knaldgodt forslag, som det bliver rigtig spændende at arbejde videre med, idet jeg jo også kan høre, at der er rigtig bred opbakning til det.
I flere kommuner, ikke kun i Ærø Kommune, er det sådan i dag, at private foreninger, lokalråd eller kommunen selv har taget initiativ til prøvehuse eller bosætningshuse – man kalder det forskellige ting – hvor mulige tilflyttere kan prøve at bo for at mærke efter, om livet her er noget for dem.
Jeg har haft et af initiativerne på tæt hold på Vestmøn, hvor det har været en stor succes og ført til, at halvdelen af opholdene i prøvehuse blev til permanente bosættelser.
Der er mange måder, hvorpå man kan organisere de her prøvehuse eller bosætningshuse.
For os at se i Radikale Venstre
giver det rigtig god mening at skabe så gode rammer for initiativet som muligt, også hvis det initiativ skulle komme fra de lokale kommunalpolitikere.
Det må være muligt i byfornyelseslovgivningen at skabe det her spillerum, som vi taler om.
Men for at ramme formålet så præcist som muligt kunne det være godt at tage en drøftelse i udvalget om, hvordan vi hegner muligheden ind, som andre ordførere også har været inde på.
For selvfølgelig skal kommunen ikke bedrive ferieudlejning, og selvfølgelig må prøvehuse ikke blive en permanent bolig.
Det skal være lige præcis det, der lægges op til her, nemlig et prøvehus, hvor man kan prøve at bo for en kort periode.
Og så har jeg faktisk tænkt mig at tænke lidt længere og måske allerede nu indlede et forslag til en forhandling, nemlig at prøve at bo i en ydre land- eller økommune.
Herudover giver det rigtig god mening, hvis forløbet understøttes af et lokalt netværk, der kan introducere til lokalsamfundets institutioner, kulturtilbud og foreningsliv, for det er jo langtfra kun mursten, man vælger til, når man flytter.
Det er hele pakken, og den kender kun de lokale borgere.
Derfor synes vi også, det skal være et krav, at der er et netværk af lokale borgere omkring et prøvehus, for ellers kan man jo bare leje et sommerhus i området.
Alt i alt er det et rigtig sympatisk forslag, som ikke koster statskassen penge, og som vil understøtte bosætning i landdistrikterne og på øerne.
Lad dog kommunerne være udlejere til kommende bosættere, hvis de har lyst til det.
Radikale Venstre bakker op om forslaget og glæder sig selvfølgelig rigtig meget til at være med i beretningen, som vi også synes er en god idé.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-06:
Tak til ordføreren.
Jeg er helt enig i, at det er vigtigt med nogle aktive lokalsamfund, men når man går ind på hjemmesiden for øboerne, vil man se, at der er tale om en sammenslutning af 27 øboere, og den viser alt, hvad der er af lokalmiljø.
Jeg ringede til en lige før, og han tog telefonen, så det virker.
Det fungerer allerede.
Hvad er det så, der ellers skal til?
Tror ordføreren ikke, at der allerede nu er en stor interesse for at bo på øerne, fordi der netop er kommet gratis færge og man kan arbejde hjemmefra på grund af corona?
Så hvorfor er det, at kommunen nu igen skal have en styrket rolle?
Er det overhovedet nødvendigt?
Vi har jo allerede hjulpet med gratis færger.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-06:
Os i Radikale Venstre ser, hvis ikke jeg var tydelig nok, egentlig for os et samarbejde mellem det lokale initiativ – frivillige, foreningsarbejde, lokalråd, lokale borgere – og kommunen, som kan gå ind og understøtte, f.eks. finansielt understøtte, udviklingen af sådan et bosætningshus.
Det kan f.eks. være ved at opkøbe et gammelt lig af et hus og så sætte det i stand for kommunale kroner – og så i øvrigt lade driften af det overtages af en forening.
Som ordføreren også nævner, er der jo et stærkt netværk, men det er der bare ikke nødvendigvis alle steder.
Nogle gange, når man har forsøgt at lave de her bosætningshuse rundtomkring i kommunerne, har initiativet måske velmenende fra kommunalt hold været for stærkt, således at man har koblet det lokale engagement af.
Og de to instanser kan for os at se bare ikke undvære hinanden, når man skal lave det her.
Ellers giver det ikke mening; så kan man lige så godt leje et sommerhus.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-06:
Der er rigtig meget, en kommune kan gøre med netop at sikre infrastruktur, at der er plads til, at børnene kan blive passet, og med at skabe erhvervsmuligheder i lokalområdet.
Men hvorfor skal en kommune være en privat udlejer af bolig?
Hvorfor skulle det ikke netop være en øboer, der kan sige, at her er der faktisk en mulighed for at købe et hus, og som kan investere i det og få det udlejet, så det dermed også kan skabe en ekstra indtægt, som er meget mere gavnlig for borgeren end for kommunekassen?
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-06:
Det ene udelukker jo ikke det andet.
Så der er flere forskellige initiativtagere på det her område.
Jo flere der egentlig har muligheden for at skabe de her huse, jo bedre i vores øjne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-06:
Jeg har bare brug for hjælp, for der er nemlig noget, jeg ikke helt forstår.
Jeg kunne næsten forstå her, at der var tale om, at der er gratis færger til øerne.
Det var gratis for fodgængere og cyklister 1 måned sidste sommer, og det er, hvad der har været.
Ellers må man betale, hvad det nu koster at komme ud på en ø.
Er det ikke korrekt?
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-06:
Jo, jeg kan godt bekræfte det, ordføreren siger med sit meget ledende spørgsmål, og i øvrigt også supplere med, at det jo ikke er gratis, da det jo er betalt af statskassen – for at være sådan helt ærlig.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-06:
Jeg er ikke ordfører på det her forslag, det er hr. Rasmus Vestergaard, men han kunne desværre ikke være her, så jeg har lovet at fremføre hans synspunkter.
Flere og flere flytter ind mod de større byer og væk fra de øvrige områder i Danmark.
Er det nu en naturlov?
Niks, det er et resultat af en politisk planlægning af øget centralisering, som vi ser at de borgerlige regeringer har stået for.
Derfor ser vi et enormt pres på boligmarkedet og de grønne områder i de store byer, mens landsbyerne og øerne samtidig affolkes.
Vi har i alt for mange år set reform på reform, som kun har gjort problemet værre.
Det er reformer såsom sundhedsreformen, politireformen, kommunalreformen, som alle har bidraget til centralisering af en række funktioner, og som konsekvens har resulteret i at trække mennesker væk fra de mindre samfund ude i vores landområder og på vores øer.
Der er i den grad brug for, at der tages skridt i en anden retning, i retning af mindre centralisering, og her snakker jeg ikke om de sidste borgerlige regeringers hovedløse udflytninger af nogle få statslige arbejdspladser fra København til de større provinsbyer.
Vi bliver nødt til for alvor at gøre det mere attraktivt at bo i vores landområder.
Det betyder jo også, at vi ikke kan spise folk af med, at der er meget langt til nærmeste akutmodtagelse eller offentlige myndighed, for slet ikke at snakke om ungdomsuddannelserne.
Og det gælder for den sags skyld også videregående uddannelser.
Vi bliver nødt til for alvor at trække i en anden retning.
Nu står vi så med et beslutningsforslag fra SF, som er rigtig fornuftigt.
Forslaget baserer sig på erfaringerne fra Ærø, som har været vældig succesfyldte, og som har givet nogle gode resultater.
Forslaget skal sikre, at kommuner ligesom Ærø Kommune kan fortsætte med en ordning af lignende karakter.
Forslaget gør måske ikke noget grundlæggende for at komme de strukturelle skævheder i Danmark til livs – det er vist heller ikke hensigten, så vidt jeg kan se – men forslaget viser meget godt, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe landdistriktskommunerne og økommunerne til at blive attraktive, så de kan tiltrække mennesker til de små samfund.
Så tak til SF for dette forslag, som Enhedslisten naturligvis støtter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Nu har jeg set på det udspil, som regeringen er kommet med, og jeg betragter det som en udvidelse af hele ghettolovgivningen, at man nu vil til at begrænse indflytningsmulighederne i boligområder, hvor der er 30 pct. med ikkevestlig baggrund.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvorfor er det så vigtigt for regeringen at udvide diskriminationen af mennesker med ikkevestlig baggrund?
For det er jo reelt det, der sker der, når man forhindrer dem i at flytte ind i endnu et boligområde – 58 boligområder, hvor der bor 100.000 mennesker i øjeblikket.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Jamen det gælder, hvis Solbakken i Odense lever op til de kriterier, der skal være for det, der hedder den hårde ghettoliste, i dag, og derfor skal der selvfølgelig laves en udviklingsplan for det.
Og det er ikke rigtigt, at der skal afvikles 60 pct. almene familieboliger.
Eksempelvis hvis du tager et område som Tingbjerg, bliver der ikke afviklet 60 pct. almene familieboliger.
Der bliver til gengæld bygget en masse, og det synes jeg sådan set også er noget af den fleksibilitet, som der er i den her lovgivning.
Så vil jeg sige, at jeg langtfra er enig med Liberal Alliance – og det ved spørgeren nok udmærket godt, og det ved Liberal Alliance i hvert fald også godt – når det kommer til boligpolitikken bredt set.
Men jeg synes da, det er værd at sige: Æres den, som æres bør.
Og der er da ingen tvivl om, at det arbejde, som Liberal Alliance har gjort i den her sammenhæng, har været godt, både fra hr. Ole Birk Olesens og fru Merete Riisagers side.
Jeg synes, de pegede på nogle problemer, som var meget relevante, og som meget få andre tog fat på.
Men det betyder langtfra, at jeg er enig med Liberal Alliance i boligpolitik – det vil jeg gerne have mig frabedt, og det tror jeg i øvrigt også gerne de vil.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-06:
Tak, og tak til ministeren.
Ministeren siger, at det handler om, hvorvidt man synes, at Folketinget er bedst til at forvalte og investere.
Det er jo ikke det, det her handler om.
Det her handler om at sætte rammer op omkring forvaltning og investering, og det er egentlig det, vi med det her forslag beder regeringen om at fremsætte lovforslag om.
Så det er bare for at rydde den misforståelse af vejen.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om det her aktive ejerskab.
Mener man, det er en succes?
Hvor hurtigt går det for ATP med eksempelvis at gå fra de fossile investeringer til de grønne?
Går det hurtigt nok?
Er ministeren tilfreds med den udvikling i ATP?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-06:
I forhold til den første del af spørgsmålet eller bemærkningen, som jeg i virkeligheden hørte det som, vil jeg sige, at jeg bare tror, det er vigtigt igen hele tiden at holde sig for øje, at det her handler om en balance mellem forskellige hensyn.
Og hovedvægten i forhold til ATP's formål er jo at forrente pensionsopsparinger på vegne af alle lønmodtagere i hele Danmark og så selvfølgelig at gøre det ud fra forskellige hensyn, men at sikre afkast, sådan at de allerfattigste pensionister er sikret noget, når de bliver ældre.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-06:
Jeg spurgte egentlig meget specifikt om, om ministeren synes, det går hurtigt nok med det her såkaldte aktive ejerskab, for igen og igen kommer historierne frem om nogle investeringer, som går den anden vej i forhold til den politik, Danmark i hvert fald fører udenrigspolitisk eller klimapolitisk.
Så synes ministeren, at det er acceptabelt, at vi har en tvungen opsparing, for vi er jo alle sammen som lønmodtagere med til at betale ind til ATP og kan dermed ikke frasige os at være med til de investeringer, der foretages?
Er det okay, at der så er foretaget investeringer, som ikke er på linje med den danske politik, eksempelvis om udfasning af olie- og gasproduktion i Nordsøen?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-06:
Jeg tror, det kan være vanskeligt at stå og gøre mig til dommer over, om noget går for hurtigt eller for langsomt.
Det, jeg til gengæld kan notere mig med tilfredshed, er, at ATP har et meget, meget stort fokus på det her, og bare for at lave nogle enkelte nedslagspunkter vil jeg sige, at ATP jo løbende afgrænser deres såkaldte investeringsunivers og de selskaber, som de kan investere i.
Og i forhold til den grønne omstilling vil jeg sige, at i 2019 blev tjæresandsproducenter fjernet, og i 2020 er 25 olie- og gasselskaber blevet udelukket fra deres investeringsunivers.
Begge dele er valgt med udgangspunkt i analyser af CO 2 -intensiteten.
Derudover har ATP også i slutningen af 2019 valgt at stoppe for nye illikvide investeringer i fossil udvinding.
Det er bare for at nævne nogle eksempler.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-06:
Det er helt åbenlyst, at det er godt, at ATP flytter sig; det er jo rigtig fint.
Ganske ligesom man kan gøre det privat, skal vi da gøre det samfundsmæssigt.
For øvelsen består jo i, at vi bevæger os fra den evige snak på det overordnede plan, hvor vi alle sammen er enige om, at vi skal gøre noget ved klimakrisen, naturkrisen og miljøkrisen, og ned til det konkrete plan, hvor vi laver forandringer i hverdagen.
Derfor bliver vi jo, synes jeg, nødt til at sætte de her rammer op, så vi sikrer os, at den her bevægelse faktisk fortsætter hos ATP.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-06:
Jamen jeg er jo grundlæggende slet ikke uenig i, at vi skal sørge for at flytte især nogle af de allerstørste investorer, og det, jeg noterer mig med tilfredshed som øverst ansvarlig for det område, i hvert fald for så vidt angår ATP, er jo, at den bevægelse er i gang, og at det rent faktisk også går stærkt i de her år, og med det lovforslag, som vi diskuterede lige før, vil der åbnes endnu flere muligheder for, at man kan foretage investeringer.
Derudover er ATP jo på dansk grund den største danske investor i grønne obligationer med investeringer for næsten 30 mia. kr., og i 2021 har de sat sig et mål om at ramme 50 mia. kr. i bæredygtige obligationer.
Det er alt sammen noget, som er med til grundlæggende at løfte den grønne omstilling, både herhjemme, men sådan set også i andre lande, der udbyder produkter, der svarer til det.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-06:
Jeg vil da også bare starte med at bekræfte glæden ved, at der har været den her udvikling.
Men det, som jeg synes det står og falder lidt med, er, om man så tager ansvaret helt på sig som minister, som regering eller som samfund og siger, at det her er vores fælles penge, og at vi derfor også sætter en investeringsstrategi op for de penge, ganske som man kan gøre privat over for sin private pensionskasse.
Det var da helt naturligt, at man her sagde, at vi vil i en bestemt retning, at vi ikke kun vil tale på det overordnede plan, og at vi vil flytte os efter nogle helt bestemte pejlemærker, både i forhold til klima, natur og miljø, men da også i forhold til de andre ting, der kan stilles op.
Og i forhold til den her sætning, som ministeren siger, med, at ATP skal sikre afkast, vil jeg sige, at det skal de, og det afkast ville bl.a. også være, at vi har en Jord, der er værd at bo på.