runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Det er nødvendigt, at vi sætter et årstal for stop af salg af fossilbiler.
Hvis Dansk Folkepartis ordfører mener, at det år skulle være 2030, ville jeg synes, at det var lidt for sent, men så var der dog noget at diskutere, men Dansk Folkeparti vil jo ikke sætte et årstal på.
Måske er det, fordi man ikke mener, at der er et årstal, hvor det skal være slut med fossilbiler, og så ender vi jo ved den grundlæggende forskel på vores analyser, nemlig om det her er et graverende, presserende problem eller ej.
Vi sakker jo fuldstændig bagud i forhold til en række af vores nabolande, som både har lavet politikker for at fremme elbilsalget, men som også er begyndt at sætte årstal på et stop.
Jeg tror bare, at det her simpelt hen handler om et forskelligt syn på, om det her er nødvendigt eller ej, og hvad det har af katastrofale konsekvenser, også for vores økonomi, hvis vi ikke ændrer vores samfund.
Kim Christiansen (DF), 2017-04-04:
Nej, vi vil ikke sætte årstal på, for det her er noget, markedet må afgøre.
Når teknologien er der, giver det hele sig selv.
Sådan har det vist sig at gå hele vejen op igennem den industrielle udvikling og også igennem hele bilens levetid.
Altså, hvis man tager nogle store asiatiske byer, f.eks. Beijing eller Hanoi, hvor jeg selv har været, tror jeg man vil se, at der udledes mere CO2, end det samlede danske landbrug gør.
Så lad nu være med at bruge det der med, at vi så må lægge byrden over på landbruget, fordi jeg ikke vil køre i en elbil.
Prøv måske at vende blikket mod det, der sker uden for Danmarks grænser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Altså, nu har Beijing lige for 2 dage siden sagt, at de vil stoppe med at fyre med kul af nogen som helst slags, og de er ved at blive verdens største forbrugere af vindmøller.
Der er et stort efterslæb, ja, men resten af verden kan godt se, at det her ikke er luksus, at der ikke er tale om noget halalhippieagtigt; det er noget, der skal til, og det kommer til at ramme os som et økonomisk slag i hovedet, hvis vi ikke omstiller os i tide; det er ikke kun miljømæssigt, klimamæssigt.
Vi er et lille land, men vi kunne være helt i front.
Elon Musk kom på besøg for et par år siden og sagde: Det er vigtigt, at Danmark er med, selv om I er et lille land, for I kan trække i førertrøjen og vise resten af verden, hvad der skal til.
Jeg synes, det er så ærgerligt, at vi ikke kunne leve op til det.
Villum Christensen (LA), 2017-04-04:
Som jeg hører det, må det jo være midlerne, vi er uenige om.
Jeg prøvede også at komme med et eksempel på, hvad der sker på solcelleområdet, f.eks. i Tyskland.
Når man subsidierer en bestemt teknologi for at opnå noget ganske bestemt, sker der det, at producenterne siger, at vi sælger alligevel, vi har ikke nødig at udvikle os, og det er også derfor, at de socialistiske systemer som regel bryder sammen på grund af dårlig effektivitet; vi har ikke nødig at udvikle os; vi tjener jo penge, det er godt nok statens penge, så vi fortsætter bare med at tygge smørrebrød.
Det er jo præcis det, der er pointen, nemlig hvis man går ned og subsidierer en enkelt type teknologi, får vi ikke udvikling.
Vi får jo udvikling, når vi har konkurrencen, så jeg tror, at det må være midlerne, vi er uenige om.
Vi vil alle sammen gerne have et grønt samfund, og det får vi jo også, uanset hvad vi beslutter herinde, er jeg overbevist om.
Kim Christiansen (DF), 2017-04-04:
Ja, det vil jeg frygtelig gerne.
Fru Lisbeth Bech Poulsen spørger nu, hvorfor vi ikke vil være med til at lave en analyse.
Der er jeg jo lidt enig med ministeren: Hvorfor skal vi lave en analyse af noget, som er fuldkommen urealistisk?
Det er det, der står i forslaget.
Så hvis man ønsker at udskifte sin måske 8 år gamle dieselbil – det kan den nå at være på det tidspunkt – skal man altså tvinges til at give en halv million kroner, eller hvad det nu koster.
Jeg tror ikke, at 8 år er ret lang tid i den her verden, så jeg tror ikke, at priserne på elbiler er kommet væsentligt ned.
Og nej, jeg vil ikke være med til at lave en kunstig afgiftsændring bare for at fremme salget af elbiler; det må være markedet, der afgør det.
Vil fru Lisbeth Bech Poulsen virkelig sådan i ramme alvor tvinge danskerne til at skifte til en elbil efter 2025?
Christian Poll (ALT), 2017-04-04:
De fleste kloge investeringer vil jo give anledning til, at der bliver skabt flere arbejdspladser.
Så er det interessante jo set med mine øjne, om man skaber nye arbejdspladser inden for noget, der er på vej ud, eller inden for noget, der er på vej ind.
Man kunne f.eks. også have diskussionen om Nordsøen: Hvad betyder det, at man investerer yderligere i at hive olie op af Nordsøen?
Det er jo en teknologi, der er på vej ud over de næste 20-30 år.
Det ville måske være smartere at lægge sine investeringer der, hvor man ved vi er på vej hen.
Det er her, vi tænker: Vi har gode erfaringer i Danmark med det grønne erhvervsliv; når det bliver hjulpet på vej, skaber vi en sektor, som både kan eksportere og skabe løsninger for Danmark.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-04-04:
Nu kunne jeg ikke drømme om at kalde forslaget vanvittigt, for jeg har altid respekt for min modstanders synspunkter, men jeg siger bare, jeg er uenig i, at vi skal bruge penge på det her, for jeg ønsker at afvente den strategi, som regeringen nu fremlægger, og det tror jeg alle venter med spænding på, for så kan vi nemlig få en debat inden for rammerne af den om, hvilke virkemidler vi skal gribe til inden for den mængde af forskellige teknologiske muligheder, der er.
Christian Poll (ALT), 2017-04-04:
Transportsektoren er jo en sektor, som er gået lidt i stå.
Man kan sige, at noget af det skyldes indfasningen af afgifter på elbiler.
Det er så det, vi meget specifikt prøver at tage fat i her.
Ordføreren spørger om, hvorfor vi er så forelsket i det.
Det her forslag handler om personbiler, og forskerne fortæller os, at det er personbilerne, der skal have indfaset el.
Biogas hører mere til ovre i tung transport.
Sådan er der forskellige løsninger, der passer bedst til forskellige dele af systemet.
Med det in mente
vil ordføreren så ikke give mig ret i, at det ville være smart at gå ind i den her proces, som regeringen selv har været med til at stoppe, ved at spørge: Hvad kunne vi så gøre?
Det, vi bare beder om, er en analyse af, hvordan man kommer videre og får udfaset den fossile energi på personbilniveau.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-04-04:
Vi skal da altid skaffe os viden.
Vi skal altid blive klogere.
Vi skal holde øje med, hvad der sker omkring os.
Det er vi fuldstændig enige i.
Men jeg synes, at den rigtige rækkefølge er først at få lavet en national strategi for, hvilke målsætninger vi skal opfylde.
Så bliver vi enige om det her i Folketinget, og så skal vi til at se på de virkemidler, der skal gribes til, for at nå målene.
Det vil nemlig koste arbejdspladser.
Det er den balance, vi skal finde.
Jeg anerkender, som også Enhedslistens ordfører var inde på, at vi da har skaffet mange grønne arbejdspladser inden for den grønne teknologi.
Det er slet ikke det, vi er uenige om.
Vi siger bare, at lige netop transportområdet er et følsomt område, og hvis vi ikke passer på, er meget påpasselige, kan det virkelig blive omkostningskrævende.
Jeg tror egentlig ikke, at vi står så langt fra hinanden i den her sag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-04:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke forstår den her med, at vi skal tage det i den rigtige rækkefølge.
Diskussionen er der lige nu i Europa, vi kan vælge at deltage i den her diskussion med de nordiske lande, med de andre europæiske lande, som alle sammen kan se, der er et behov for udfasning af fossilbiler, hvis vi skal leve op til de målsætninger, vi lavede i EU, hvis vi skal leve op til Parisaftalen.
Jeg kan ikke forstå, at det skulle være så vanvittigt et forslag, at man ikke kan begynde at analysere, hvad der skal til.
Kan ordføreren ikke prøve at uddybe det, for vi skal opnå nogle mål, og andre lande snakker om præcis det samme, men hvordan kommer vi så derhen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-04-04:
Det er jo godt tænkt, bare vi tager det i det rigtige tempo.
Nu er det ikke sådan, at Danmark i øjeblikket har en fantastisk stor bilindustri, men det kan da være, at vi kan blive underleverandører til en kommende mere grøn bilindustri.
Så vi kan da håbe på, at vi får en del af kagen.
Og vi skal i en grøn retning, men i det rigtige tempo.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-04:
Mange tak for det.
Sådan som jeg hører ordføreren, tror jeg, at ordføreren er enig med mig i, at ikke al teknologi er lige godt.
Når vi står over for klimaforandringer, er det vigtigt, at der sker en grøn omstilling væk fra fossile brændsler og over til grøn energi, og jeg kan ikke forstå, at ordføreren mener, at fordi man gerne vil fremme den her grønne omstilling, er det det samme som at diktere.
Vi kan politisk være med til at fremme en udvikling i en anden retning, som en konkurrence ikke kan.
Og er ordføreren ikke enig med mig i, at klimaet er vigtigere end en fri konkurrence?
Klimaet er vigtigere.
Så får ordføreren det til at lyde, som om der kun findes en elbilsproducent, så derfor, hvis vi fremmer elbiler, vil al konkurrence være væk.
Der findes mange elbilproducenter, så selvfølgelig vil der stadig væk være en motivation for teknologiudvikling.
Kan ordføreren ikke også bekræfte det?
Det var tre eller fire spørgsmål, og jeg håber, at ordføreren kunne holde rede i det.
Villum Christensen (LA), 2017-04-04:
Ja - et af dem kan jeg huske.
Er klimaet ikke vigtigere end konkurrence?
Jeg tror, at man skal gå mange år i skole, hvis man skal svare på det.
Det er nogle sjove sammenstillinger, vi har oppe at køre her.
Vores tilgang er, at konkurrencen er med til at udvikle de teknologier, som vi alle sammen gerne vil have, mens jeg forstår på ordføreren, at man selektivt vil vælge en bestemt teknologi ud og sige, at det er den, vi bruger alle milliarderne på.
Så får vi skævvridning af økonomien.
Den ene miljøøkonomiske rapport efter den anden viser, at det er en rigtig skidt måde at føre energipolitik på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-04:
Det her handler om at bevæge sig væk fra fossile brændsler til andre grønne drivmidler i transportsektoren, og der findes ikke kun én teknologi, ligesom der ikke kun findes én producent – tværtimod.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Liberal Alliance tilsyneladende intet perspektiv har på, at vi politikere kan være med til at spille en rolle, at vi kan være med til at fremme en bestemt udvikling, så vi løser et kæmpestort samfundsproblem, som klimaforandringerne er.
Jeg vil gerne prøve at spørge en gang til: Er klimaet ikke vigtigere end Liberal Alliances lovprisning af den frie konkurrence?
Tak for det.
Det kan godt være, at vi er uenige om, hvad for et årstal man kan sætte på, og hvor det er realistisk at sige, at herfra skal vi, når vi sælger nye biler, ikke længere sælge nogle, der er baseret på fossile drivmidler.
Men intentionen i forslaget er jo først og fremmest netop at finde frem til de incitamenter, som ordføreren også er inde på: Hvordan kan vi hjælpe den her udvikling på vej?
Hvordan kan vi skubbe det i den rigtige retning?
Så hvis vi nu fandt et andet årstal eller lod det være mere åbent med hensyn til årstallet, var det så noget, vi kunne tale med Det Konservative Folkeparti om?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-04:
Hvis det er det, der er intentionen, synes jeg måske nok ikke, at forslaget her er skrevet helt hensigtsmæssigt.
Det finder vi ikke er realistisk, og derfor må vi jo så, i hvert fald med den ordlyd, forslaget har, afvise det.
Men jeg vil jo altid gerne tale med Enhedslisten om, hvordan vi opstiller gode incitamenter for miljømæssig adfærd, også med hensyn til valg af køretøjer, og der er det selvfølgelig klart, at jeg håber, at Enhedslisten også ved, at vi i forhold til afgiftssystemet har en holdning om, at vi gerne i ganske høj grad vil favorisere hensigtsmæssige miljøløsninger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Jeg er enig i rigtig meget af det, som ordføreren har sagt.
Det er jo en skandale af dimensioner, og man kan spørge sig selv, hvor mange gange vi kan gå ind med sådan nogle redningsplaner, før fonden er tømt.
Så vi må håbe, det ikke sker igen, og at det her er nok. Ordføreren ridsede en del ting op, som også fremgår af høringssvarene, og dem er jeg enig i.
En af de ting, som ordføreren ikke nævnte, men som jeg vil høre om ordføreren er enig i, er det her med at ministeriet har givet en kommentar om, at lovforslaget skal sikre, at der gives oplysninger om, hvorvidt forsikringsselskabet er omfattet af en garantiordning.
Det er jo godt nok.
Men så står der, at der ikke bør være en forpligtelse til at forklare forskellen mellem den danske skadesgarantiordning og den udenlandske.
Er det noget, som Socialdemokratiet vil være med til?
For der kan jo være en verden til forskel på, hvordan man er dækket, hvis man ikke er en del af den af den danske ordning, men af en udenlandsk ordning.
Så kan der jo stadig væk stå, at man er dækket, men ikke på hvilken måde.
Thomas Jensen (S), 2017-04-04:
Det, jeg synes vi skal holde fast i, og som jeg også prøvede at trække frem i min ordførertale,
er, at jeg synes, det er vigtigt, at den enkelte forsikringstager, som tegner en forsikring i et udenlandsk selskab, skal have et bilag, hvorpå der konkret står, hvad præcis den her garantiordning dækker.
Hvis man så vil sammenligne med den danske garantiordning, må man ud og søge oplysninger om det
andetsteds
For som ministeren også skriver i høringssvaret, er det jo også sådan, at man kan komme ud for noget national forskelsbehandling, hvis vi begynder at have det der med, at man skal redegøre for forskelle i forhold til en dansk ordning.
Så derfor synes jeg, vi skal sørge for, at vi får skrevet sort på hvidt, hvad præcis det er, en udenlandsk garantiordning eventuelt dækker.
Og så kan man som forbruger forholde sig til, om det godt nok, eller om man vil over i et dansk selskab, hvor den danske garantiordning gælder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Så tror jeg simpelt hen bare ikke, at jeg har læst det godt nok.
Så jeg læser det simpelt hen sådan, at det skal man beskrive om man er eller ej, men ikke hvad den ordning går ud på.
Men det kan jeg jo spørge ministeren om også.
Men det er i hvert fald Socialdemokratiets opfattelse, at det skal være meget tydeligt, hvad f.eks. en udenlandsk ordning dækker?
Thomas Jensen (S), 2017-04-04:
Jeg skal undskylde, at fru Lisbeth Bech Poulsen blev lidt forvirret over det, jeg sagde, for det kan godt ske, det også var lidt uklart.
Men altså, forslaget siger jo, at man skal gøre rede for, om der er en garantiordning.
Det, jeg så siger i min ordførertale, og som jeg vil prøve at gentage nu, er, at jeg synes rent faktisk også, at den der garantiordning – om det er den danske eller den udenlandske garantiordning – skal vedlægges den konkrete forsikringsaftale.
Og jeg vil arbejde for, at vi under udvalgsbehandlingen får afklaret, om det ikke er muligt at gøre.
For så er jeg sikker på, at man som forbruger står med sort på hvidt, hvad det er, man er dækket af.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Det er sådan, at hvis vi skruer tiden tilbage til den 19. november sidste år, var det jo noget af en bombe, der sprang, set i forhold til at det her forsikringsselskab gik konkurs, og der så lige pludselig var 26.000 danske husejere, som stod i en ganske uholdbar situation.
De var jo ikke dækket af forsikringen, i og med at selskabet var gået konkurs.
Derfor var det selvfølgelig også til stor glæde, at vi fandt ud af en løsning relativt hurtigt.
Allerede den 1. december var der jo bred enighed i Folketinget om at sikre den nødvendige tilgang til at få Garantifonden for skadesforsikringsselskaber til at indgå som en støtte i forhold til de her mange husejere, som var bragt i en uholdbar situation.
Det, vi blev enige om dengang, var så det, vi følger op på med det her lovforslag.
Det er jo de dele, som lå lidt længere henne i forhold til den hurtige lovgivning, vi satte i gang for at sikre de her forbrugere, men det var jo netop, fordi vi også ønskede en grundig analyse og en advokatredegørelse, i forhold til om det er muligt at rejse et strafansvar osv. imod den tidligere ledelse i såvel Gable Insurance som i Husejernes Forsikring og ikke mindst også hos de samarbejdspartnere, som har solgt deres forsikringsprodukter.
Det er noget af det, der bliver indført med de lovinitiativer, som kommer i L 172, og så er det selvfølgelig også initiativer i forhold til nogle af de udenlandske EU-baserede selskaber, som også vil sælge ejerskifteforsikringer osv. i Danmark, så de får mulighed for at tilslutte sig Garantifonden for Skadesforsikringsselskaber mod en passende betaling.
Så er det jo sådan, som det har været nævnt i debatten tidligere, at man også får muligheden for, at man skal oplyse, hvorvidt man er dækket, eller man ikke er dækket.
Vi er selvfølgelig tilhængere af lovforslaget.
Vi er med i forliget, ligesom så at sige alle andre partier jo er, og vi stemmer naturligvis ja til lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Kunne DF være interesseret i at støtte et ændringsforslag til det her ellers fine lovforslag, hvor man tilføjer, at der skal være en liste over selskaber, der er tilknyttet Garantifonden?
Det ville være en meget nem og tilgængelig måde for forbrugerne at se, om ens selskab er dækket af Garantifonden.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-04:
Det er vi åbne for, og vi er heller ikke fuldstændig uenige i, at der ikke er blevet gjort nok endnu.
Det springende punkt er det her med, om vi kommer til et tidspunkt inden for en uoverskuelig fremtid, hvor vi siger, at nu må der simpelt hen ikke sælges nogen benzindrevne biler overhovedet, uanset hvor meget folk vil være villige til at betale for dem, og man så vil kunne få et stort provenu, som kan bruges på andre miljøvenlige tiltag.
Det tror vi ikke så meget på.
Vi er større tilhængere af incitamenter end af forbud.
Så når der her bliver skrevet om udfasning af salget, så betyder det, at der ikke må sælges nogen fossildrevne biler overhovedet, og det kan i mine øjne næsten kun opnås ved et forbud.
Ja, okay, jeg troede bare, siden man havde valgt at gå den fuldstændig forkerte vej med det flertal, som ordføreren selv er en del af, at det var viden, der skulle til.
Det er der, de tal er taget fra; det er 2025-2030, som de her lande taler om.
Men vi må prøve at se på, om vi kan finde ud af et eller andet i udvalgsarbejdet, for det er jo afgørende, at vi får rykket på det her, og det er afgørende, at vi får viden om, hvordan vi skal rykke, for de håndtag, man har drejet på indtil videre, har i hvert fald ikke været effektfulde.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-04:
Jeg kan klart afvise, at det her er en tanke om, at vi i 2025 eller i 2030 ikke længere skal have fossilt drevne biler på vores veje.
For det er jo klart, at der vil være et stort efterslæb fra den dag, hvor man ikke længere sælger nye fossilt drevne biler, til de er helt udfaset, og der kan jo være et brugtbilsmarked i mange år derefter.
Så det her kredser om en dato, hvor vi kigger på nye biler, og hvordan vi kan fremme den her grønne omstilling.
Så jeg fornemmer egentlig, at vi på et meget langt stræk er enige om, at vi skal den vej – og vi kan sagtens blive klogere på, hvordan vi fremmer det – og lad os så diskutere årstallet.
Lad det være mere åbent.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-04:
Det er selvfølgelig rigtigt, at jeg formulerede mig forkert før.
For der står klart i forslaget, at det handler om, hvornår der ikke skal sælges flere fossilt drevne biler, og ikke om, hvornår der ikke skal være nogen tilbage.
Men jeg mener så det samme, som jeg sagde før, altså at vi ikke mener, det er realistisk, at man fra 2025 eller 2030 ikke længere sælger fossilt drevne personbiler i Danmark.
Men ja, vi glæder os til en fortsat god debat med Enhedslisten om, hvordan vi når vores fælles mål på det område.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Ordføreren talte om incitamenter i sin tale.
Er ordføreren enig i, at det i den grad har givet et incitament til ikke at købe en elbil, at der blev pålagt afgifter fra den 1. januar 2016, og man så enten lader være eller køber en benzin- eller en dieselbil?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-04:
Jeg vil formulere det på den måde, at man har formindsket de meget positive incitamenter, der var til at købe en elbil, som der var før afgiftsændringen.
Det er rigtigt, og det kan vi jo se meget klart på salget af elbiler, som desværre er faldet ret meget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Nu kan det også godt være, at vores to partier ser forskelligt på det, men er ordføreren ikke enig i, at det så er et spørgsmål om politisk vilje og prioriteringer, om man vælger at bruge pengene på at sænke registreringsafgiften generelt, eller om man i stedet undlader at lægge afgifter på elbiler eller i hvert fald lavede en trænering, der ser anderledes ud end den, der er der nu?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-04:
Jo, men der er jo masser af andre steder, man også kunne have valgt at finde penge til en afgiftsfritagelse for elbiler.
Det kunne jo også have været på efterlønnen, fagforeningsfradraget eller alt muligt andet.
Altså, det er jo bare et politisk valg, om man skulle have det eller ej.
Så jeg ved ikke, om man kan stille det helt op på den måde, som fru Lisbeth Bech Poulsen gjorde her.
Men jeg er da enig i, at det er en politisk prioritering, om der skal være den afgiftsfritagelse eller ej, og vi er langt hen ad vejen meget, meget store tilhænger af, at man har en afgiftsstruktur, som fremmer elbiler.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-04:
Det jo altid interessant at prøve at finde ud af, hvordan man så kan skabe det flertal, der skal til, når der bliver fremsat et forslag.
Det, det her handler om, er, ud over den helt konkrete tekst, viden, altså at vi vil højne det vidensniveau, som skal til for at lave den her omstilling, som jeg jo også hører ordføreren sige – og jeg kender også Det Konservative Folkepartis holdning til det – at man er enig i skal ske.
Vi ved jo, at der mangler viden, for alt, hvad regeringen – i hvilken konstellation den end har haft siden valget – og dens flertal har gjort, har jo betydet, at vi er gået den forkerte vej i forhold til omstilling af transportsektoren.
Anerkender ordføreren ikke, at vi skal have noget viden om, hvordan vi reelt kommer videre?
Hvordan skal det formuleres, for at man vil kunne møde hinanden?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-04:
Det kan vi tale om.
Men det er klart, at vi gerne vil være med til, at der kommer mere viden om, hvordan man kan fremme salget af elbiler i Danmark.
Jeg tror, vi ligger inde med en ret stor viden, og jeg tror ikke, at vi kommer op med nogen patentløsninger – altså, det er jo nok rimelig meget et spørgsmål om afgiftsstrukturer, og så er det et spørgsmål om at afvente, at den teknologiske udvikling forhåbentlig betyder, at elbilerne bliver bedre og bedre og kan køre længere og længere, så flere mennesker vil have gavn af dem, og omkostningerne ved at producere dem vil falde i fremtiden.
Så jeg ved ikke, om der mangler helt vildt meget viden på det punkt, men ellers er vi da ikke modstandere af, at der bliver indhentet noget mere.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-04-04:
Det er jo lige præcis det, regeringen er i gang med, nemlig at lave en strategi for, hvordan vi opfylder EU's målsætninger på området.
Dem agter vi at opfylde til punkt og prikke – det står endda i regeringsgrundlaget.
Det er, som om forslagsstillerne er så ivrige, for man skal absolut have den her analyse sat i gang.
Hvorfor kan man ikke lige vente, til vi får sat det ind i en fornuftig ramme, for så tror jeg, hele Folketinget er med på at finde nogle konkrete virkemidler, som kan gøre, at man investerer fornuftigt og fremadrettet i det her?
Som en var inde på, skal de investeringer, der laves, afskrives, og derfor er det vigtigt, der er nogle fornuftige politiske mål og nogle delmål, sådan at der er økonomi i det.
Det er netop derfor, det er vigtigt med tempoet i det her, og det er også vigtigt med den rigtige rækkefølge.
Så jeg ser simpelt hen intet behov for den her analyse, men jeg hilser det velkommen, at vi får debatten, det er altid fint.