runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stén Knuth (V), 2022-05-12:
Jeg er fuldstændig enig.
Og jeg er også enig i, at vi politikere måske ikke skal stå herinde og fortælle, hvordan det skal være, og lave regler og så håbe på, at de virker, men at vi også skal invitere handicaporganisationerne til en drøftelse af, hvad de ser, og hvordan de ser et setup for, hvordan vi kan forpligte hinanden noget mere, sådan at der sker noget og der bliver handlet på de her ting.
Og jeg tænker, at ordføreren vil bekræfte, at det også er nogle af de tanker, ordføreren gør sig, i forhold til at vi kommer videre, altså at vi får inddraget handicaporganisationerne derude, som sidder med en enorm viden, som vi har brug for.
Tak, og det hilser jeg i hvert fald velkommen.
For det er jo sådan, at vi har et politisk topmøde i Aalborg, hvor kommunerne sammen med politikere og fagfolk taler om, hvor Kommunedanmark er på vej hen.
Det samme har man på børneområdet, altså det børnepolitiske topmøde, hvor politikere og fagfolk og kommuner mødes for at tale om, hvordan det går, og hvor vi er på vej hen.
Og vi i Venstre mener i hvert fald, at den her dagsorden er så vigtig, at den godt kunne tåle, at vi havde den opmærksomhed i 1 eller 2 dage på det her område.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Forhåbentlig tvinger de gode tider på arbejdsmarkedet virksomhederne til ikke at være helt så kræsne, når de ansætter nye medarbejdere.
Hvis vi bruger højkonjunkturen klogt, får vi et nyt arbejdsmarked med plads til mange forskellige slags mennesker, hvor ikke alle kan arbejde på fuld tid og for fuld skrue.
Det er på høje tid med et mere rummeligt arbejdsmarked.
Jeg er egentlig så grumme træt af at høre på den her evige sang om at sende bud efter flere udlændinge eller om at sætte pensionsalderen op som de eneste to svar, når der fortsat er så mange danskere, der ønsker at bidrage på arbejdspladserne.
Den slags uansvarlige overspringshandlinger underminerer et samfund, som skal hænge sammen.
Lad os nyde den økonomiske optur og give plads til bl.a. mange flere af de op mod 49.000 mennesker med handicap, som faktisk ønsker at bidrage med nogle arbejdstimer.
Lad os få etableret en landsdækkende jobbank, hvor ledige mennesker med handicap matches med private og offentlige arbejdsgivere.
Vi skylder Danske Handicaporganisationer stor tak for hele tiden at rykke ved politikere, de kommunale administrationer og arbejdsgiverne, som de jo lige for nylig har indgået en aftale med, som det bliver utrolig spændende at følge udrulningen af.
Jeg har også selv haft stor fornøjelse af at deltage i møder, høringer og aktiviteter arrangeret af Danske Handicaporganisationer eller af en af deres underorganisationer.
Men fuld støtte til intentionen i forslaget, jeg tror bare, at vi i fællesskab når længere ved at gå den vej, som ministeren har anlagt.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-12:
Radikale Venstre bakker også op om intentionen i forslaget fremsat af Venstre.
Og tak for igen at sætte fokus på handicappedes forhold, ikke mindst i forhold til beskæftigelse.
Ja, faktisk er det sådan, at otte ud af ti mennesker uden handicap er beskæftigede, mens knap fire ud af ti med større handicap er i beskæftigelse.
Som en af de andre ordførere også nævnte, stod 49.000 mennesker med handicap ultimo 2021 uden arbejde, på trods af at vi mangler arbejdskraft.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Det handler ikke kun om holdninger, men også om handlinger.
Det er glædeligt at høre, at ministeren har forslag i spil i forhold til at skærpe initiativerne, bl.a. ved at ændre lovgivningen omkring kompensationsordninger og ved at lave en mere systematisk indsats.
Det er jo ofte det, der kendetegner handicapområdet, altså at der mangler noget systematik, og sådan ser det også ud til at være på beskæftigelsesområdet.
Der var en af de andre ordførere, der sagde: Intentioner er jo fantastiske, men handlinger batter mere.
Andre lande er gået den vej, hvor de arbejder med måltal for mennesker med handicap i beskæftigelse i forhold til den enkelte arbejdsplads.
Jeg sår det frø, fordi jeg synes, det er interessant, at man siger, at der skal være 1, 2, 3, 4 pct. af de ansatte i en organisation, som har et handicap; det gør man i nogle af de andre europæiske lande.
Så vi er altså klar til forhandlingerne om intentionen i at få større fokus på mere handling i forhold til at få flere mennesker med handicap i beskæftigelse.
Mona Juul (KF), 2022-05-12:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Jeg er vikar for vores beskæftigelsesordfører, hr. Niels Flemming Hansen, og vil derfor gøre det helt kort.
Vi stiller os naturligvis på den gode side i forhold til det her forslag.
For det er dybt frustrerende, at mange mennesker med handicap oplever at blive sorteret fra eller at have svært ved at finde et arbejde.
Det er ikke i orden, det er ikke fair, og det er noget, vi kan og bør gøre meget bedre.
Men det bliver ofte ved snakken, og nu står vi så og snakker lidt igen, og med den årlige redegørelse planlægger vi endda at skulle snakke endnu mere.
Det er ikke, fordi vi på nogen måde som helst måde er imod.
Jeg tillader mig dog at mene, at det er vigtigt at lave nogle konkrete initiativer, frem for at vi bare står her og beslutter, at der skal være en årlig redegørelse.
Vi behøver ikke også en inflation i redegørelser.
Måske skulle vi i udvalgsarbejdet komme et skridt videre og lave en fælles beretning på tværs af partier, så vi sammen forpligter os, også fremadrettet og uanset farven på regeringen.
René Christensen (DF), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg vil også gerne på Dansk Folkepartis vegne sige tak for beslutningsforslaget, og vi synes i hvert fald, at det er rigtigt at debattere, hvordan vi får handicapområdet højere op på dagsordenen, særlig set i forhold til beskæftigelsen.
Jeg var lige inde at kigge på nogle enkelte tal for autister, som faktisk har nogle helt specielle evner, hvilket der også er nogle få virksomheder der har fundet ud af, og de har ansat nogle autister i nogle jobs, som jeg tror mange herinde måske ville synes var lidt kedelige og ensformige, men der kan autisterne bruge deres kompetencer, som er helt fantastiske.
Alligevel er det faktisk kun en ud af ti med autisme, som er i beskæftigelse, og det er jo rigtig ærgerligt, at vi ikke i et samfund som det danske er bedre til at kigge på det enkelte individ og så se på, hvad det er for nogle kompetencer, man har som menneske, og om der her er noget, som virksomhederne kan bruge.
Derfor tænker vi, at det er helt rigtigt set, at man bliver nødt til indimellem at have det oppe og diskutere det.
Vi har også lige stået her i Folketingssalen i dag og debatteret ældreområdet, som vi gør med så mange andre områder, og om det lige skal være et topmøde, eller om det skal være en høring, eller hvad det skal være, vil vi ikke lægge os fuldstændig fast på, men vi er fuldstændig enige med forslagsstillerne i, at området er lidt overset, og at det fylder for lidt i forhold til de kompetencer, som de her mennesker besidder.
Som ordføreren for De Konservative, mener jeg det var, også sagde, kunne vi i forbindelse med udvalgsarbejdet lave et fornuftigt skriv, hvor vi helst og gerne på tværs af salen kunne skrive noget, der forpligter os til at få sat et arbejde i gang, altså hvordan vi til glæde for dem, som står uden for arbejdsmarkedet, men jo altså også til glæde for arbejdsmarkedet, får brugt de ressourcer, som findes i det danske samfund.
Det gør vi ikke godt nok i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Jeg kommer nok også til at lægge mig lidt i slipstrømmen af de andre.
Ligegyldigt hvilken beslutning man træffer og forsøger at træffe herinde, er der bare en virkelighed med nogle konjunkturer, som gør, at mennesker med handicap sandsynligvis og ofte nogle gange vil stå på kanten af arbejdsmarkedet, og derfor er det sådan, at når konjunkturerne er for nedadgående, er det også dem, som bliver ramt først.
Man kan spørge, om det er retfærdigt eller uretfærdigt, men det er virkeligheden.
Derfor tror jeg også, man gør fornuftigt i her fra Folketingets side hele tiden at sikre sig, om der er efterspørgsel på arbejdskraft derude, om vi har indrettet vores skattesystem, vores arbejdsmarked, så vi giver plads til, at mennesker kan arbejde færre timer.
Når jeg kigger på og har kigget på arbejdsmarkedet, ser jeg, at det ofte har været sådan lidt, at enten er man på arbejdsmarkedet, eller også er man uden for arbejdsmarkedet – der er fleksjob, revalidering og andre ordninger, men det er meget svært for mennesker med et handicap, som ikke er på vej til f.eks. at komme over en arbejdsskade eller noget andet, men som har en måske varig funktionsnedsættelse, som gør, at de ikke kan være 37 timer på arbejdsmarkedet.
Hvordan er det gået med alle de midler, som man har sat af?
Har det haft en effekt, hvilken effekt har der været af det, og hvilken effekt har de midler, man har brugt på det, haft, og hvad har været effekten af en naturlig højkonjunktur, en coronakrise og nu en stigende inflation?
Hvis vi kigger på de økonomiske tal inden krisen i Ukraine og alt muligt andet, ser man for 2024 og 2025 en beskæftigelse, som er gået i stå.
Hvis man kigger på de økonomiske nøgletal for 2024 og 2025, vil man se, at der ikke er nogen stigning i beskæftigelsen.
Så jeg synes også, at man skal prøve at kigge den vej, og det er vi meget, meget åbne over for, og jeg håber, at vi i udvalgsbehandlingen måske kan komme nærmere ind på det og måske få nogen ind fra ministeriet for at redegøre for, hvad effekten af de midler, man har brugt fra Folketingets side, har været.
Det synes jeg nogle gange man glemmer.
Man har meget let ved at give midler ud her, men den der opfølgning på, hvad effekten har været, mangler nogle gange.
Så det vil vi også meget gerne kigge på.
Henrik Møller (S), 2022-05-12:
Det kan jeg godt bekræfte.
Altså, det tror jeg selvfølgelig er rigtig centralt.
Så jo, selvfølgelig skal de også inddrages.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Jeg vil sige, at jeg altid bliver overrasket over at tale ligestilling med hr. Lars Boje Mathiesen.
Altså, ministeren har lige været oppe at redegøre for, at der er en forskel på lønnen, og der ligger rigtig mange rapporter.
Lad mig citere, og jeg citerer Mona Larsen, seniorforsker ved VIVE, fra den 22. oktober 2020: »Med den nye analyse kan 85 procent af lønforskellen 'forklares’.
Så er det rigtigt nok, at de 2 pct. kunne lyde, som om det er lidt.
Men hvad betyder 2 pct. i faktiske tal?
Djøfs ligelønsanalyse fra 2020 sætter tal på det.
De 2 pct. kan betyde op til 89.000 kr. mindre i løn om året.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Arh, der skal ordføreren vist lige gå hjem og regne lidt på tallene igen.
Jeg vil så sige, at det faktisk er 85 pct. af de 14,4 pct., der kan regnes ud, og hvis der er en 9-procentslønforskel ved lederne, skal du ikke lægge dem over i de 2 pct., der ligger.
Men de mener faktisk, at der ligger nogle naturlige forklaringer på dem.
Den forestilling om, at der skulle være en diskrimination, at der skulle være et strukturelt problem, at loven bliver brudt, og at der ligger en eller anden patriarkalsk diskrimination mod kvinder, som siger, at de ikke kan få den løn, som de skal have, er der ingen evidens for, for så ville de sager have været der.
Vi har endda både i 2006 og i 2007
taget tiltag både med kønsopdelt lønstatistik og også med et ligelønsnævn, men de to instanser, som er kommet på senere, i 2006 og 2007, har ikke forårsaget, at der er blevet rejst flere sager i arbejdsretten på det her spørgsmål.
Så der er ganske enkelt ingen faktuel evidens, som understøtter den dagsorden, som man forsøger sig med her.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Jamen altså, jeg bliver bare nødt til at problematisere det, for så ved ordføreren åbenbart mere end de mennesker, der sidder og arbejder med det til daglig, fagpersonerne.
Nu forsøger jeg lige igen.
Jeg citerer Mona Larsen, seniorforsker ved VIVE – seniorforsker ved VIVE – fra den 22. oktober 2020: »Med den nye analyse kan 85 procent af lønforskellen 'forklares’.
Med andre ord er 15 procent af denne forskel ’uforklaret’.«
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Præcis, men jeg står jo ikke og siger, at mænd og kvinder får det samme i løn.
Jeg står heller ikke og advokerer for, at de skal have det samme i løn.
De skal have det samme i løn for et lige job og en lige funktion, men det er noget andet, og det får de også.
Og de undersøgelser, som er lavet, også i det offentlige, konstaterer også, at mænd og kvinder faktisk får det samme i løn for de samme jobs.
Det kan også være, at det er kvinden, der får mere i løn end manden, på den enkelte virksomhed.
Det vil jeg slet ikke blande mig i fra politisk side.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-12:
Jamen så hørte ordføreren mig også korrekt.
Vi bakker fuldt og helt op om intentionerne i det her forslag, men som jeg også nævnte, så eksisterer en række af de initiativer, som forslaget lægger op til, allerede i dag på den ene eller den anden måde.
Derfor tror jeg, at jeg konkret vil foreslå Folketingets partier, såfremt man er med på det, at Folketingets partier sætter sig sammen i udvalget og måske sammen med regeringen formulerer en beretning om, hvordan vi får sat de initiativer mere i system, så det også afspejler de intentioner, der er i det her, synes jeg, vigtige beslutningsforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Nu henviste ordføreren jo til den rapport fra VIVE, og det er faktisk en rapport, jeg har nærstuderet ret så meget.
Og lad os lige se på, hvad det er, fru Mona Larsen faktisk siger, for hun siger ganske rigtigt, at med den nye analyse kan 85 pct. af lønforskellen forklares, og så er der de andre 15 pct., og det vil sige en uforklaret del på 2 procentpoint.
Men hun skriver også: »Den ’uforklarede’ del af lønforskellen er et statistisk begreb.
Den er ikke et mål for, om der finder forskelsbehandling sted på det danske arbejdsmarked.
’Retfærdige’ og ’uretfærdige’ lønforskelle kan findes både i den ’forklarede’ og den ’uforklarede’ del.
Resultaterne kan alene danne udgangspunkt for en drøftelse af, hvad der forklarer forskellen mellem de to køns timeløn.
« Altså, så kan vi godt lægge den i bero.
Det vil sige, at hvis der findes uretfærdige lønforskelle både i den del, som man kan analysere sig frem til, og den del, man ikke kan, så må man kigge ind i arbejdsretten, for der må man formode at de sager ender, og der har der tilnærmelsesvis ikke været nogen sager, til trods for at vi har 2,8 millioner lønmodtagere på det danske arbejdsmarked.
Og derved ser man, at man ikke med nogen snert af alvorlighed og seriøsitet kan sige, at der er et strukturelt problem.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Først og fremmest vil jeg gerne lige sige, at uanset hvor lille forskellen er på den ulige løn, er det en forskel for meget.
Lad mig lige slå det fast, uanset hvor mange procenter det er, vi snakker om.
Derudover har jeg også lige sagt i min tale, at det er et problem, at vi har haft en ligelønslovgivning i 46 år, og at vi ikke har ligeløn.
Vi har ikke haft ligeløn i 46 år.
Det har vi jo ikke.
Ministeren har redegjort for det i forhold til tallene; ordførere har været heroppe og snakke om det; rapporterne viser det.
Så jeg anerkender, at ordføreren fra Nye Borgerlige siger, at der ikke er sager, som der burde være, men det er også i sig selv et problem.
Det er et kæmpe problem.
Men at man siger, at det så kan ligge til grund for, at der ikke er problemer med ligeløn mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet, anerkender jeg ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Det er lige gået op for mig, at ordføreren åbenbart ikke forstår, hvad ligelønsloven går ud på.
For ligelønsloven går jo ud på, at en mand og en kvinde skal have samme løn for samme job.
Det går jo ikke ud på, at mænd og kvinder generelt set skal have samme løn.
Og det, som ordføreren står og plæderer for, er, at mænd og kvinder på alle aspekter skal have samme løn, og det har jo ikke noget som helst med ligelønsloven at gøre.
Så må jeg ikke anbefale, at man lige går tilbage og så læser, hvad den lov rent faktisk går ud på.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Arh, jeg tror, at ordføreren ikke hørte godt nok efter.
Tager man de 2 pct., som der er tale om, de 2 uforklarlige procent, og omgør dem i faktiske tal, er det op til 89.000 kr. om året for de samme stillinger.
Der er et løngab på ulighed.
Stén Knuth (V), 2022-05-12:
Tak for det, og tak til ministeren for de positive tilkendegivelser om forslaget her.
Jeg synes jo netop, at de initiativer, som ministeren også taler om vi tager i forvejen, men også det, der måtte komme, kalder på, at vi mødes på den her vigtige dagsorden.
Det hører jeg jo også ministeren anerkende, nemlig at mennesker med handicap faktisk har en ret vigtig dagsorden.
Jeg tænker derfor igen, at det her må gå hen imod et møde – man kan kalde det et topmøde, eller hvad man måtte kalde det – hvor politikere, de faglige organisationer og arbejdsmarkedets parter er med til at prøve at kigge ind i, hvor langt vi er nået, og hvor man i øvrigt kunne finde nogle indsatser for at skrue op for, at det også bliver bedre i fremtiden.
Simon Kollerup (S), 2022-05-12:
Nej, det synes jeg faktisk er en meget polemisk måde at omtale det, som jeg i hvert fald opfatter er initiativet, der bliver beskrevet i beslutningsforslaget, på.
Hvis man skal bruge mysteryshoppere, som jeg faktisk godt tror kan være et effektivt værktøj her, skal det jo gøres på en gennemtænkt måde, hvor det ikke får det skær, som spørgeren forsøger at give det her.
Det gør det sværere at gøre det, fordi det er en risiko, at nogen vil istemme den polemik, men jeg mener godt, at man kan drøfte sig frem til en model, der er indhegnet, respektfuld og ordentlig, men som samtidig løfter det kontrolniveau, som er der i dag, hvor vi bare må konstatere, at det er nemt, for nemt i hvert fald, at få adgang til de varer, hvor der er en aldersbegrænsning på.
Derfor er der noget, der tilsiger, at der skal være en stærkere kontrol, og det her kunne godt – hvis man kan indhegne det rigtigt – være et redskab.
Jeg synes i hvert fald, det er noget, der bør indgå i de drøftelser, der er i gang, om en sundhedsreform.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-12:
Hvis jeg forstår ministeren korrekt, taler vi om børn, som vi skal sende ud, altså 15-årige, for grænsen for at købe alkohol er jo 16 år.
Er det ikke korrekt forstået, at det er det, som det her beslutningsforslag går ud på, og at det er det, ministeren ikke afviser kunne være en mulighed?
Mona Juul (KF), 2022-05-12:
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at nævne, at jeg er vikar for vores ordfører, som desværre ikke kan være her i dag.
De fleste af os vil nok betakke sig for at have en nabo med et kriminalitetsregister, hvor grov utryghedsskabende kriminalitet indgår.
Det er jo altså meget, meget grove forseelser, der er tale om.
Det kan godt give en knap så fredfyldt, tryg og rolig søvn, som man ellers har brug for.
Rent faktisk ved jeg det, for jeg har selv boet ved siden af en kriminel, der solgte stoffer og havde et leben af mere eller mindre skræmmende mennesker både dag og nat.
Det var meget svært at gøre noget ved, for manden ejede lejligheden.
Derfor er det selvfølgelig relevant at se på, om det her kun skal gælde for én boligform.
Her er der nemlig desværre også nogle udfordringer med at sætte en kriminel nabo ud, selv om der er blevet begået grov utryghedsskabende kriminalitet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-12:
Tak, formand.
I Dansk Folkeparti er vi ret begejstrede for lovforslaget – vi støtter det fuldt ud.
Det kan selvfølgelig også skyldes, at jeg selv bor i et område, hvor der har været og stadig væk er en del utryghedsskabende personer, nemlig i Vollsmose, og det har bare været bøvlet at få de personer ud, selv om man kan få folk ud i dag – men det tager bare så lang tid.
Det er jo det, lovforslaget gør op med.
Ja, der er et retssikkerhedspolitisk dilemma, men det tager man jo højde for, ved at der kan søges erstatning, og man kan få en erstatningsbolig, hvis det viser sig, at anden eller tredje instans frikender den dømte.
Vi synes, det er udmærket, at man kan sætte dem ud allerede efter første dom.
Vi synes også, det er fint, at man allerede kan smide dem i fogedretten efter den første dom, og vi synes også, det er fint, at ophævelsen af lejeaftalen sker i fogedretten.
Det er udmærket, og det er jo noget, boligsektoren har ønsket.
Vi synes, det er glimrende.
Vi har til gengæld undret os lidt over – på linje med Venstre – at private udlejere ikke er medtaget i lovforslaget; derfor kommer vi også til at støtte Venstres ændringsforslag.
Vi synes, det er glimrende, hvad Venstre har foreslået.
Vi diskuterede det også på vores gruppemøde.
Jeg håber selvfølgelig, at ministeren lytter.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det kun er kriminalitet, der er begået inden for 1 km fra boligen, som udløser de her sanktioner.
Der kunne vi godt tænke os, at det var kriminalitet generelt – det ville være fornuftigt.
Så kan jeg glæde mig over – og det er første gang, jeg ser det – at man bruger Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8, stk. 2, til at understøtte lovforslaget.
Jeg har ikke set det før.
Normalt er det altid stk. 1, man henviser til, for det er jo sådan en port, der går ned, og så kan man ikke noget som helst.
Men stk. 2 er jo et fantastisk stykke, fordi det henviser til, at der er nogle ting, som er vigtige af hensyn til demokratiet, af hensyn til retsbevidstheden, af hensyn til samfundet.
Og det er jo netop det, som det her lovforslag går ud på, nemlig at beskytte folk, som kommer til at bo sammen med forbrydere og slyngler.
Og af hensyn til retsfølelsen, af hensyn til folkestyret bliver vi nødt til at have redskaber, så vi kan slå ned på den slags personer.
Så vi støtter det, men for lige kort at opsummere: Vi kommer til at støtte Venstres ændringsforslag om, at vi også vil inkludere private udlejere; vi kommer til at stille et ændringsforslag, der siger, at det ikke kun er kriminalitet begået 1 km fra boligen, men også kriminalitet begået længere væk generelt.
Og så glæder vi os over artikel 8, stk. 2, som jeg tror er blevet brugt for første gang.
Vi har i Dansk Folkeparti i årevis henvist til, at der er masser af muligheder inden for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, især hvis man kigger på artikel 8, stk. 2.
Så alt i alt er der opbakning til lovforslaget; vi kommer til at stille nogle spørgsmål og stille et ændringsforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Det her er sådan endnu et symptomforslag.
I stedet for at tage fat om nældens rod og løse problemerne prøver man på at jappe sig lidt igennem.
Hvis vi nu startede med at udvise kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom, jamen så blev de ikke kun sendt ud af deres lejligheder, så blev de sendt ud af landet.
Så havde vi reelt set
Så er der selvfølgelig en problematik tilbage i forhold til danske statsborgere, det anerkender jeg, men hvis vi nu startede med at udvise de kriminelle udlændinge, så tror jeg faktisk, at vi havde løst en stor del af det.
Det er den første løsning.
Der står i bemærkningerne til det her lovforslag, at et af problemerne i det her er, at det tager 297,3 dage for byretten at komme frem til en dom.
297,3 dage.
Jeg kan huske, at vi for et par uger siden havde noget herinde omkring injuriesager, og der tog det 616 dage at komme igennem retssystemet.
Det er ganske enkelt ikke et moderne samfund værdigt, at vi har et retssystem, som halter så meget bagefter, næsten et år, over et år, inden der kommer domme omkring de her ting.
Ofte har politiet lavet sagsarbejdet.
Det ligger klart.
Flaskehalsen er hos retten.
Det ville også løse store dele af de her udfordringer.
Hvis vi havde løst det, hvad angår retsvæsenet, så havde vi heller ikke et problem i forhold til at skulle lave sådan endnu en lov.
Jeg synes, at både Venstre og DF have gode indspark omkring de her ting, men det er sådan en lappelovgivning, som bare skal dække over, at vi desværre har et Folketing, som ikke er villigt til at gøre det nødvendige og tage det nødvendige ansvar for at få rettet op på de helt grundlæggende elementer, som halter i vores samfund, nemlig at vi har en masse kriminelle udlændinge, som får lov til at blive her, og at vi har et retssystem, som er håbløst bagefter, i forhold til hvad det burde være.