Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-06-03:
Tak, formand.
I Danmarksdemokraterne er vi store tilhængere af rigsfællesskabet.
Vi ønsker grundlæggende et stærkt samarbejde, der tager hensyn til de færøske og grønlandske befolkningers ønsker til fællesskabet.
Det er også vores opfattelse, at der er en god dialog og et godt samarbejde i rigsfællesskabet, og det skal vi bygge videre på og værne om.
Jeg glædes da over, at økonomien på Færøerne er i fremgang, og at der er en høj beskæftigelse og lav ledighed.
Det er også godt, at der er styr på gælden, som er lav.
Færøerne er et samfund i vækst, og befolkningen er vokset med ca. 6.500 personer siden 2011 – en stigning på ca. 14 pct. – men økonomien er ikke holdbar på længere sigt.
Derfor er det også godt, at man på Færøerne sætter pensionsalderen op, i takt med at levetiden stiger.
Det er vedtaget, at pensionsalderen er 68 år i 2023.
Der er forslag om at lade pensionsalderen stige med 3 måneder om året fra 2025-2042.
Så det ser ud til, at Færøerne vælger en anden vej end den, vi har valgt et Danmark, og færingerne skal selvfølgelig have deres frihed til at vælge deres egen vej.
Da vi behandlede redegørelsen F 26 om rigsfællesskabets muligheder og udfordringer i april sidste år, glædede vi os over, at Færøerne har mod på at overtage flere sagsområder, og i redegørelsen var nævnt luftfart og søret.
I år står der i redegørelsen, at landsstyret har et ønske om at overtage disse områder, så der er altså ikke sket meget det sidste års tid.
Sidste år savnede vi også et punkt i redegørelsen om de fiskeriaftaler, som Færøerne siden 1977 har haft med Rusland.
I slutningen af 2024 er der indgået en ny fiskeriaftale gældende for hele 2025.
Jeg har bemærket, at det har været oppe tidligere.
Aftalen er ikke i strid med EU's sanktioner mod Rusland, fordi madvarer ikke er omfattet af EU's sanktionspakke.
Som jeg forstår det fra pressen, er Færøernes socialdemokratiske regeringsleder, Aksel V. Johannesen, imod aftalen, som hans egen regering har indgået.
Det virker underligt, men det er selvfølgelig op til færingerne selv, hvem de vil indgå aftaler med.
Jeg vil egentlig gerne spørge til, om ikke fiskeriaftalens betydning for den færøske økonomi kunne oplyses nærmere i fremtidige redegørelser.
Jeg kan forstå, at fiskeriaftalen er meget omdiskuteret på Færøerne, og det ville være rart, om Færøerne helt kunne undgå at lave fiskeriaftaler med Rusland i disse år, hvor den vestlige verden har et, jeg tør nok sige et anstrengt forhold til Rusland.
I Grønland er økonomien under pres, og der er udfordringer med holdbarheden af økonomien på længere sigt.
Det skyldes bl.a., at befolkningen forventes at falde med 11.000 personer fra 2025, hvilket også vil medføre et fald i beskæftigelsen.
Det sker i en periode, hvor store årgange samtidig når pensionsalderen.
Man kan se frem til et underskud på de offentlige finanser på over 3 pct. af bnp i sidste halvdel af 2030'erne.
Men Grønland skal også gribe de muligheder, der er.
Der er store muligheder for at skabe et turisterhverv.
I dag udgør turismen kun en mindre del af Grønlands økonomi, ikke mindst efter den nye atlantlufthavn er åbnet i Nuuk i slutningen af 2024, og senere åbnes der også en lufthavn i 2026 i Ilulissat. Så muligheden for at komme til Grønland som turist forbedres meget.