runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malte Larsen (S), 2020-06-04:
Mange tak.
Danmark er jo foreningernes land.
Utrolig mange mennesker giver en del af deres fritid til at udvikle hinanden og altså også ganske ofte vores børn, og rigtig mange af disse ville nærmest blive forargede, hvis de blev tilbudt aflønning for denne indsats.
Vi skylder således her i Folketinget det frivillige Danmark rigtig mange roser og den største tak for indsatsen.
Jeg vil også gerne rose forslagsstillerne for at tage foreningslivets vilkår op her i salen.
Jeg har selv været frivillig idrætsleder i hen ved 30 år og kender til flere af de problemstillinger, dette beslutningsforslag forsøger at afhjælpe.
Jeg har således endnu til gode at møde et foreningsmenneske, der begejstret omtaler GDPR-reglerne eller synes, det er dejligt, at de skal flere steder hen med ansøgninger for at få arrangeret byfesten eller det årlige kræmmermarked.
Socialdemokratiet er således enig i forslagets intention, nemlig at styrke foreningslivet og det frivillige engagement.
Det afspejler de hjælpepakker, som Folketinget har vedtaget, og som bl.a. berører idræts- og spejderforeninger samt frivillige organisationer med et socialt sigte.
Jeg ser dog elementer i forslaget, der kunne tåle flere overvejelser, ligesom der er en række af elementerne, der skal undersøges nærmere.
Skal vi f.eks. fra Folketingets side blande os i, om private virksomheder skal prioritere foreningsvirke, når de ansætter en ny medarbejder?
Eller skal vi herfra påtvinge det frivillige Danmark at kåre årets foreningskommune?
Burde det snarere være det frivillige Danmark, der selv afgjorde dette og arrangerede dette?
Her kunne jeg godt bruge nogle konsekvensberegninger, inden vi skal arbejde med forslaget.
Så savner jeg, at vi sikrer, at idrætsforeningerne i højere grad bliver involveret allerede i børnenes skoledag.
Som jeg har forstået det, er det et af de elementer i den seneste skolereform, der endnu ikke har haft den store succes.
Forslagets sigte er vi altså i Socialdemokratiet enige i, men set i lyset af den betydning, coronakrisen har haft for foreningslivets vilkår, synes vi, det er vigtigt dels at tage udgangspunkt i den aktuelle situation, som foreningslivet står i, dels at tage ved lære af coronakrisen.
I Socialdemokratiet bakker vi op om ministerens initiativ til at indkalde foreningslivet og de politiske partier til en drøftelse af, hvordan foreningslivet kan komme godt ud på den anden side af coronakrisen, og samtidig diskutere fremtiden for dansk foreningsliv og det frivillige engagement.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget, som det ligger her, men vi glæder os som sagt over de gode intentioner fra forslagsstillernes side.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-04:
Tak, formand.
Der er ingen tvivl om, at Foreningsdanmark er en hovedingrediens i dansk kultur.
Det, at vi mødes på tværs af indkomstskel, og hvad vi stemmer, hvad vi tror på, og hvilken kirke vi går i, og er sammen om udendørsaktiviteter eller filateli eller sport, eller hvad det nu måtte være, er en hovedkomponent i dansk kultur.
Det knytter jo an, kan man sige, til det udspil, Venstre som regeringsparti for få år siden fremlagde og fik igennem, i forhold til civilsamfundet.
Når vi i Dansk Folkeparti kigger forslaget igennem og skal afgøre, om vi skal stemme for det, støder vi dog alligevel ind i nogle af de samme spørgsmål og udfordringer, som også den socialdemokratiske ordfører har været inde på, med, hvor meget vi kan tillade os at blande os i, hvor stærkt samspillet mellem foreningsliv og virksomheder skal være.
Hele den frivillighedskultur, som er i det civile samfund i dag, skulle jo gerne leve videre og ikke lade sig begrænse af de tiltag, som vi tager her på Christiansborg.
Der er også et spørgsmål, som ligger os meget på sinde, og som hører til i samme boldgade, men som overhovedet ikke bliver berørt i Venstres forslag, og det er den tiltagende støtte til især religiøse foreninger, som folkeoplysningsloven og generelt Foreningsdanmark bliver brugt til.
Vi havde for et par dage siden lejlighed til at diskutere hele spørgsmålet om moskéer og deres finansiering osv., og vi er altså i Dansk Folkeparti meget bekymrede over, hvordan især muslimske foreninger benytter de gode, frie regler i Grundtvigs fædreland, som egentlig er tiltænkt at udbrede lyset, til at udbrede mørket.
Det spørgsmål synes vi bør berøres i sådan et beslutningsforslag her, og det ser jeg ikke rigtig, overhovedet, som en del af bekymringen.
Så vi er åbne over for i udvalgsbehandlingen at arbejde konstruktivt med det, som vi ser kan fremme foreningslivet og også gerne kirkelivet som en del af det stærke civilsamfund, men vi er ikke klar til at stemme for forslaget ved andenbehandlingen, som det ligger her.
Tak, formand.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-06-04:
Tak for det.
Foreningslivet er en stærk grundpille i vores lokalsamfund, hvor kulturforeninger, fodboldklubber, gymnastikforeninger, spejderklubber og meget mere binder os sammen på kryds og tværs, og det bidrager til vores nationale sammenhængskraft, at vi har foreninger, som skaber mulighederne for, at vi kan udfolde os kunstnerisk, sportsligt og demokratisk i samvær med hinanden.
Det er med til at gøre os klogere og give os uforglemmelige oplevelser.
Det skal vi værne om, og det skal vi styrke.
Vi skal lytte til foreningerne og handle på de udfordringer, de oplever.
Der er rigtig mange foreninger, som i dag oplever rigide rammer, der besværliggør og nogle gange forhindrer fællesskaber i at blomstre ude i landet.
Det skal vi hele tiden arbejde for at ændre, så de tusindvis af ildsjæle kan fortsætte med at drive og skabe til gavn for de godt 2,8 millioner danskere og i virkeligheden nogle flere end det.
Jeg vil godt sende en stor tak til Venstre for at fremsætte dette beslutningsforslag med en lang række konkrete og konstruktive inputs.
I SF er vi positivt indstillede over for de takter og intentioner, der er i forslaget, som bl.a. vil give foreningslivet bredere rammer, mindre bureaukrati og mere frihed.
Særlig finder vi det interessant, at foreningslivet kan knyttes ind i skoledagene og hjælpe alle børn ind i fritidsaktiviteter.
At fritidspasset fremhæves, er væsentligt.
Det er et af SF's hjertebørn, som vi ønsker at brede ud til hele landet.
Vi mener, at det er en kvalifikation, at man har været frivillig i foreningslivet, og vi vil derfor også gerne arbejde videre med en model, der kan vægte det stærkere i ansøgningsprocesserne, både når det gælder uddannelse og job.
Men en lang række af spørgsmålene giver også anledning til yderligere undersøgelser og forarbejdning, inden vi kan vedtage det.
Nogle af initiativerne skal muligvis konstrueres på en helt ny måde.
Min frygt er, at de gode intentioner bag forslaget vil strande ved en forhåbentlig god debat, men som ikke vil medføre forandringer og forbedringer for foreningslivet.
Det kræver kort sagt lidt mere kvalificering, førend det er klar til at blive vedtaget.
Og SF vil hermed opfordre ministeren til at indkalde til drøftelser blandt Folketingets partier, hvor vi kan aftale, hvordan vi kan styrke foreningslivet og frivilligsektoren i Danmark, og hvor vi kan arbejde videre med de gode initiativer, der er i forslaget.
Med de bemærkninger ser SF frem til at arbejde videre med at styrke foreningslivet og frivilligsektoren, men vi kan ikke stemme for det forslag, der ligger i dag.
Så skulle jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de tilslutter sig SF's holdninger og stillingtagen i den her sag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-04:
Grundlæggende er vi positive over for Venstres forslag.
Foreningslivet har ligesom alle andre behov for en hjælpende hånd, og generelt set har vi det sådan, at hvis vi kan gøre noget her fra Folketingssalen, som styrker det frivillige liv, er det absolut noget, som vi i Nye Borgerlige støtter op omkring.
Det, vi skal passe på med, er, at vi ikke statsliggør, at vi ikke bureaukratiserer, og at vi ikke myndighedsgør det frivillige arbejde.
Det er for os kernen i det, at det forbliver frivilligt, og at det ikke er kommunerne, staten og regionerne, som går ind og overtager for meget i de ting.
Og derfor glæder jeg mig til udvalgsbehandlingen, hvor vi kan komme lidt nærmere på – for det er selvfølgelig en kort beskrivelse i beslutningsforslaget, men sådan skal det være i et beslutningsforslag – hvilket indhold der er tænkt ind i de forskellige punkter.
Jeg er også en anelse bekymret i forhold til punktet om skattefrihed for indtægter under 5 mio. kr.
Generelt set er vi jo tilhængere af, at skatten sættes ned og gerne på nul; det kunne være fornemt, hvis det gjaldt for alle, sådan som Venstre nu vil have det i forhold til det frivillige – man kan da håbe, at Venstre vil udbrede det her til, at vi også skal sænke skatten på mange andre områder.
Men i den konstruktion, som jeg ser beskrevet, kan der godt være et hul, i forhold til at folk udnytter foreningskonstruktionen til at unddrage en skat, som de ellers skulle betale, hvis de havde en normal selskabskonstruktion.
Og det vil sige, at virksomheder vælger at optegne sig som en forening, og hvis man så gør det i 5 år, kan man faktisk, ifølge forslaget, unddrage en ret stor skattebetaling på den måde.
Så det vil vi godt dykke lidt mere ned i, men det er jeg sikker på at vi kommer tættere på i udvalgsarbejdet.
Så grundlæggende er vi positive over for det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Som sagt tror jeg, det er fornuftigt, at vi holder fast i, at vi vil have muligheden for at lave omlægninger på skatte- og afgiftsområdet, fordi vi står over for nogle meget vanskelige udfordringer, eksempelvis i forhold til klimaforandringer.
Jeg tror, det ville være ufornuftigt at sige, at ingenting må ændre sig nogen sinde.
Men jeg kan bare sige meget klart, at vi ikke har nogen planer om skattestigninger.
Det, vi har brug for i øjeblikket, er at prioritere en genstart af dansk økonomi, at lave investeringer her og nu, så vi på den lidt længere bane har nogle sunde virksomheder, som betaler skat, så vi har råd til at prioritere den velfærd, som vi er enige med eksempelvis Enhedslisten om at vi skal.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-04:
Super, tak for det.
Hvis vi så bare holder fast i skattedelen, altså det her løfte om ingen skattestigninger overhovedet: Gælder det for hele resten af valgperioden på alle skatteområder for Socialdemokratiet?
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-04:
Vi kan have en semantisk diskussion om det.
Christiansborgfnidder ville jeg mene var, hvis jeg lavede et personligt spørgsmål om det her og ikke anerkendte præmissen.
Jeg siger meget ærligt, hvad der er vores holdning, men jeg vil godt gå så langt som til at sige, at det er christiansborglogik, at vi har nogle måder, vi arbejder på herinde, hvor der er nogle ting, der skal foregå i nogle fora, og nogle i andre fora.
Vi har en aftale med regeringen, og vi har også en folkeskoleforligskreds, og vi har et ønske om, at til de beslutningsforslag, vi stemmer for, er der en finansiering og et finansieringsforslag.
Vi vil ikke udskrive regninger til kommunerne, som vi ikke ser på hvordan vi i hvert fald delvis kan være med til at løfte herfra, så det er begrundelsen.
Og jeg mener ikke i, at det er fnidder, men jeg vil godt gå så langt som til at anerkende, at det er christiansborglogik.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Tusind tak, og tak for talen.
Jeg skal lade være med at sige noget om christiansborgfnidder, for jeg kan forstå, at det er det, man holder sig til.
Jeg er bare glad for, at der ser ud til at tegne sig et ret bredt flertal for, at det her bliver ændret.
Det, der står i beslutningsforslaget, gør jo ikke nødvendigvis, at du skal starte i skole først 1 år senere; det gør bare, at det er forældrene, der kan bestemme entydigt, om det skal ske.
Jeg vil sige, at det her er noget, jeg har kæmpet for i rigtig mange år, så det er ikke noget, jeg er blevet inspireret af, selv om vi er enige med SF på det her punkt.
Og jeg kan nok heller ikke helt fornægte, at min egen mor også er skolelærer, så det kommer lidt derfra.
Jeg forstår ikke helt, at man ikke kan stemme for noget, man tror på, men glæder mig bare over, at det ser ud til, at der er et flertal for, at det her bliver lavet om, for det fungerer slet ikke, som det er i dag.
Det var bare det.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Jeg mener faktisk, at det forslag, vi har lagt frem i forståelsespapiret, er bedre, for der er udgangspunktet stadig 6 år, og her vil man gøre, at udgangspunktet er 7 år.
Så er jeg med på, at det er forældrenes ret, men jeg synes faktisk, det er meget fornuftigt, at udgangspunktet er 6 år, når man sammenligner med lande omkring os.
Til gengæld skal man, når det er 6 år, have en ret til at gå 1 år om, og det er det, man ikke har i dag.
Så jeg er faktisk lidt mere vild med vores eget forslag, og derfor stemmer vi ikke for det her.
Det har været diskuteret længe, om det er gift for parlamentarismen, eller om det er en gave til det samarbejdende folkestyre.
Efterhånden tror jeg, at jeg mener det sidste.
Selv om det nogle gange kan være lidt træls og ikke går lige så hurtigt, som jeg gerne vil, mener jeg faktisk, at det er meget fornuftigt, at der, når man laver så store beslutninger, der handler om så mange børn, er flere partier med, selv om man nogle gange gerne må køre solo.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Tusind tak.
Jeg bliver bare lidt nysgerrig, for jeg tænker, at der vel også var et forlig i 2018, da SF stemte for det her forslag.
Der har jo altid været folkeskoleforlig, kan man sige, så med den argumentation, som hr. Jacob Mark bruger, skulle man jo aldrig nogen sinde kunne stemme for et beslutningsforslag, som på en eller anden måde er infiltreret i et eller andet forlig.
Så jeg undrer mig bare en lille smule over, hvorfor man, da SF var i opposition i 2018, stemte for et forslag, der var nærmest fuldstændig identisk med det her, og hvorfor man pludselig nu ikke vil stemme for det, bl.a. på baggrund af noget med noget forlig.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Det skulle jeg selvfølgelig have tjekket, men faktisk fremsatte jeg præcis det her forslag på vegne af SF, fordi jeg ikke troede, det var en del af forliget, og så endte jeg med at trække det og tage det op i forligskredsen.
Og jeg kan huske, at den tale, jeg holdt i 2018, nærmest var identisk med den her, hvor jeg også sagde, at vi ikke ville stemme for det.
Så hvis det ender med, at der på stemmelisten står, at vi har stemt for det, forstår jeg det faktisk ikke helt, for så ville det være forligsbrud.
Men vi havde på et tidspunkt en meget voldsom diskussion om, at de blå partier og Socialdemokratiet brød forliget, da de lavede stopprøver.
Så hvis der har været noget der, kan det være derfor.
Men det er reelt set
forligsbrud, hvis vi har stemt for det her, og jeg mindes, at jeg i min tale sagde, at jeg ikke ville stemme for det netop af den grund.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-04:
Tak for det, og tak til Nye Borgerlige for en spændende debat.
Det er en stor livsbegivenhed at starte i skole.
Det er det for forældrene, og det er det for børnene.
Hvert år i maj, når nu alle børnene starter i sfo, fyldes min facebookside med billeder af glade børn med alt for store skoletasker på og så en tekst fra forældrene, der tit lyder: Stop tiden.
Og: Hvor er han blevet stor.
Er det allerede nu, de skal starte i skole?
For det er vemodigt at sige farvel til børnehaven og overlade sine små poder til den her store skoleverden.
Vi forældre er klart dem, som kender vores børn bedst – det tror vi i hvert fald.
Men som fru Marie Krarup sagde, er der sådan en talemåde, der siger, at du kan dobbelt så meget, som du selv tror, men ti gange så meget, som din mor tror.
Børn kan ofte meget mere, end forældre tror, og derfor er det også vigtigt, at når et barn skal starte i skole, er der flere med til at vurdere, om barnet er skoleparat.
Der er nemlig flere, som kender barnets kompetencer: Det gør de voksne, som hver dag møder barnet i dets dagtilbud.
Og for os er det vigtigt, at der er en god dialog mellem forældre og fagpersonale fra barnets dagtilbud om barnets udvikling og modenhed, for forældrene ser barnet derhjemme, men personalet i dagtilbuddet ser barnet på en anden måde i dagtilbuddet.
De ser barnet socialt sammen med andre, og de ser nogle helt andre kompetencer, som vi som forældre måske i vores store omsorg ikke altid ser.
De gældende regler siger netop, at forældre og personale i barnets dagtilbud skal have en god dialog om barnets udvikling og modenhed.
Ideen med de regler er jo lige præcis, at forældre og fagpersonale sammen skal komme frem til en beslutning om, hvorvidt barnet skal skoleudsættes.
Så er jeg godt klar over, at nogle kommuner desværre ser ud til at spekulere i, hvor mange børn de tillader at skoleudsætte, men til gengæld er der altså også nogle kommuner, som er rigtig gode til at lave en overgang mellem børnehave og skole.
Dem kunne man måske lære noget af.
Lad mig bare lige slå fast: Vi synes ikke på nogen måde, det er acceptabelt, at man laver kassetænkning.
Beslutningen skal tages på et individuelt grundlag hver eneste gang.
Intentionen med reglerne er jo netop at vælge den bedste løsning for barnet i et samarbejde mellem forældre og fagpersonale.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men vi synes bestemt, at det er spændende, at regeringen og forligsparterne tænker på en nytænkning af det.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Tak for det svar.
Jeg køber ikke helt ind på den der med, at det ikke er fnidder, for det er lidt fnidder, når man stemmer imod noget, som man egentlig er for.
Det bliver i hvert fald, tror jeg, for os, der ikke er garvede i det her, noget christiansborgfnidder.
Men lad så det være.
Vi ved, at der ude i kommunerne er rigtig, rigtig mange penge, der bliver brugt på alt mulig fuldstændig ligegyldigt.
Der mener vi jo, at det her er noget af det, som man skal fokusere på.
Selvfølgelig skal der være råd til, at x antal børn – og det er jo ikke vildt mange børn, vi taler om, det er faktisk ikke voldsomt mange i langt de fleste kommuner, som beder om det – får skoleudsættelse.
Så den køber jeg egentlig heller ikke helt.
Jeg er glad for, at Radikale Venstre bakker op om intentionen, men jeg mener stadig, det lidt er noget christiansborgfnidder, når man ikke stemmer for noget, man egentlig mener.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-04:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at Radikale Venstre har samme holdning til det her spørgsmål.
Som jeg også indledte med at sige, skal børn starte i skolen, når de er klar til det.
Det skal ikke være, når det passer ind i systemets kasser.
Når vi stemmer anderledes i dag, er det jo først og fremmest, fordi vi har en forståelse med regeringen om, at der vil blive fundet en løsning på det her.
Jeg mener ikke, at det er christiansborgfnidder; jeg mener, det er udtryk for, at vi sådan set allerede har forhandlet os frem til, at der skal ske noget på det her område, i forbindelse med at vi lavede forståelsespapiret.
Den anden forskel er også, at i det beslutningsforslag, vi stemte om sidst, var der også, så vidt jeg husker, angivet en pris på, hvad det her vil koste, og også et forslag til en finansiering, som jeg mener at vi ikke var helt enige i.
Men der var i det mindste angivet et forslag.
Vi synes, det er ret afgørende, at når man lægger noget ned i salen, som koster penge, har man også fået regnet på, hvad det koster, og så kommer man måske også med sit eget forslag til, hvordan man vil hente de penge.
Det mener jeg igen heller ikke er fnidder, men udtryk for, hvordan vi i hvert fald mener man skal arbejde her.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-04:
Jamen vi ønsker, at forældrenes indflydelse skal styrkes.
Det er sådan set også det, vi har kæmpet for, mens vi selv har siddet i regering, hvor vi også har haft et pres på kommunerne, i relation til at det ikke måtte være økonomitænkning eller kassetænkning, der gjorde, at man ikke tog individuelle hensyn til barnet.
Det er sådan set også det, jeg har argumenteret for i dag, og jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt SF's ordfører egentlig hørte den ordførertale, jeg holdt.
Det kan også være, at der er nogle af dem, hvor det at gå 2 år i 0. klasse er det rigtige for dem, men vi er jo nødt til at forholde os til, hvad det enkelte barn har behov for, og den balance er ikke fundet alle steder i dag.
Den er fundet nogle steder, men der er behov for, at man lytter mere til det enkelte barns behov.
Marie Krarup (DF), 2020-06-04:
Du kan ti gange mere, end du selv tror, og 20 gange mere, end din mor tror.
Det er sådan gammel folkevisdom, og den holder stadig væk.
Derfor er der sikkert også nogle forældre, der har mindre tiltro til deres børn, end de bør have.
Men jeg vil godt sige, at vi anerkender, at der er et problem med, at der er for mange, der bliver skubbet i skole for tidligt, og at der er en tendens til kassetænkning.
Om man så løser det med det her, er jeg noget i tvivl om.
Jeg tror, at der skal mere til.
Man skal i højere grad sørge for at få inddraget de personer, som er tættest på barnet.
Det skal ikke være kommunalbestyrelsen eller skoleledelsen, der træffer beslutningen alene.
Det er for langt væk fra barnet.
Men jeg tror ikke, at man løser problemet ved at give forældrene hundrede procent mandat, for der er også en tendens i tiden til en pyldrethed, til en søgen efter at være anderledes – det, der også giver sig udslag i diagnosesamfundet – som vi skal forsøge at lægge en dæmper på.
Det gør man, ved at der er tæt kontakt mellem forældre og pædagoger, forhåbentlig – jeg vil håbe, at det er det, man når frem til – sådan at man finder frem til den rigtige beslutning for barnet.
Vi synes, at man skal søge efter den rigtige model, og vi ser meget frem til, at regeringen kommer med nogle forslag, for vi anerkender, at der er brug for nogle ændringer.
Men jeg synes, det ville være utidigt lige nu at stemme ja til et beslutningsforslag, som kommer med en meget firkantet løsning på det, når vi kan se frem til, at der faktisk skal være forhandlinger på området.
Det er vores bud på det.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Tak for det.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at ordføreren uddyber, hvad det er for nogle farlige konsekvenser, det vil have, hvis der er nogle forældre, som vælger at sige, at deres barn skal vente og i stedet for starte, når barnet er 7 år, i stedet for når barnet er 6 år.
Marie Krarup (DF), 2020-06-04:
Jamen farlige konsekvenser?
Det er jo godt, hvis man kan starte på det rigtige tidspunkt.
Der er vel ikke noget, der er direkte farligt ved det.
Man kan bare sige, det er unødvendigt.
Og hvorfor behandle et barn på en anderledes måde, end der er forventning om.
Det er altid svært at blive sat uden for fællesskabet og blive bedt om at gå en anden vej end de andre.
Men der er da ikke noget sådant livstruende, ved at man følger en anden vej end den, de andre følger.
Men der er heller ikke nogen grund til det, hvis der ikke er en virkelig tungtvejende saglig og faglig grund til det.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Jeg opfatter jo Konservative som et parti, der sådan har meget tillid til borgerne.
Noget af det, jeg tror jeg har hørt mest i min tid i politik, er: Pengene ligger bedst i borgernes lommer.
Hvorfor er det så ikke sådan, at beslutninger om folks egne børn træffes bedst af forældre?
Derfor vil jeg også spørge, hvorfor Konservative egentlig ikke synes, at det er bedst, at retten til at bestemme, om ens børn skal have 1 år ekstra i børnehave, ligger hos forældrene – altså, hvorfor er det bedre, at det er hos systemet, end at det er hos forældrene?
Marie Krarup (DF), 2020-06-04:
Langt de fleste forældre vil sagtens kunne træffe den beslutning.
Så vil der være nogle, som måske er overbeskyttende og overpylrede, som vil have en stor bekymring over det og ikke vil erkende, at deres barn kan mere, end de tror.
Langt de fleste af dem vil selvfølgelig også i en dialog med de involverede parter, altså pædagogerne, formentlig kunne se, at det ikke er nødvendigt at udsætte det.
Og så vil der være nogle, der ikke kan, og der er det måske meget godt, at man i sidste ende kan give dem det skub, så barnet kan komme i skole.