runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Det der er simpelt hen latterligt, hr. Mikkel Bjørn – det er det.
Socialdemokratiet har sagt, at vi gerne vil lave den her undersøgelse.
Lad os finde ud af, hvem der kan lave den mest effektivt, så det ikke belaster politiet, som har travlt med andre uhyre vigtige opgaver.
sige, at dem, der råber og skriger om, at vi skal afbureaukratisere i det offentlige og fyre kolde hænder, er dem, der går herned i Folketingssalen og gerne vil have os til at lave en masse undersøgelser, som vi skal bruge en masse kolde hænder til.
Det synes jeg ofte er åndssvagt, men lige her er det rigtig, rigtig godt.
Vi har brug for sådan en undersøgelse, og vi kommer til at lave den.
Og, hr. Mikkel Bjørn, det er ikke en beretningstekst, der skal sige noget om, at vi måske eventuelt engang i fremtiden vil gøre det.
Meldingen fra ministeren var klar, og den er klar for mig som ordfører, altså: Vi skal lave sådan en undersøgelse, men vi vil bare gerne finde ud af sammen med partierne, hvem der skal lave den, hvordan det skal hegnes ind, hvad det koster og hvem der skal betale for det.
Det er vel meget fint.
Det er bare noget med at betale sine regninger, og det går jeg også ud fra man gør i Dansk Folkeparti.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Nu kalder vi ikke en beretningstekst på Folketingets hjemmeside for forandringer i det danske samfund.
Men nej – og jeg ved godt, at det er en logik, der ligger fjernt fra magtpartier som Socialdemokratiet – vi ønsker faktisk, at regeringen fører den rigtige politik, fordi vi ønsker, og det er det fremmeste mål for os i Dansk Folkeparti, at få Danmark på rette kurs på det her område.
Derfor ærgrer det os også såre, at regeringen ikke kan bakke op om at lave den her undersøgelse.
Det er jo det, der er essensen i justitsministerens melding, altså at når man vil lave en beretning om at undersøge, om det eventuelt kunne være aktuelt engang i fremtiden at lave en eller anden undersøgelse, ja, så vil man ikke lave den.
Lige uden for muren af Folketingssalen er der et billede af en syltekrukke, og det er der præcis på grund af sådan nogle meldinger, som justitsministeren og hr. Frederik Vad kommer med her i dag.
Dansk Folkeparti har foreslået en finansieringskilde, og regeringen kan finde en anden, hvis den har lyst.
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Ja, og det er jo forskellen på at være i regering og i hvert fald at være i nogle dele af oppositionen, nemlig at man ikke behøver at anvise en finansiering selv, når det kun er lidt finansiering, der er behov for i forbindelse med udarbejdelse af en forskningsrapport, eller det er alle mulige andre ting
Det er jo derfor, vi håber på, at vi i fællesskab i Folketinget kan håndtere de her spørgsmål.
Vi har ikke nogen som helst interesse i, at noget skal ned i det, hr. Kim Edberg Andersen kalder en mølkuglesæk.
Vi har en interesse i at håndtere det konkrete beslutningsforslag, som jeg fornemmer vi faktisk er enige om, for så vidt angår den del, der handler om en rapport om muliggørere.
Der er det jo altså ikke regeringens skyld, at Dansk Folkeparti har valgt at skrive deres beslutningsforslag på en upræcis måde, hvor det, som det er skrevet, er politiet, der skal udarbejde en rapport.
Det synes vi ikke er en god udnyttelse af politiets ressourcer.
Derfor synes jeg, det vil være relevant, at vi sætter os sammen og drøfter, hvem der så er de rigtige til at lave den undersøgelse, og hvordan man i givet fald kan finde en finansiering til det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg tror, at intentionen er god hos justitsministeren, og at det nok også er et forsøg på at være imødekommende, men jeg kan faktisk godt forstå hr. Mikkel Bjørns bekymring.
For det kan godt lyde, som om ministeren siger, at vi nu laver en beretning, og beretninger kan jo laves på to måder herinde.
Det kan være noget, vi sætter i gang med det samme, og noget, der, som hr. Mikkel Bjørn siger, er, at vi nu snakker endnu længere tid om det, og vi så på et tidspunkt kommer til en eller anden erkendelse, og så kan Socialdemokratiets ordfører senere fortælle mig, hvilken erkendelse det bliver engang i fremtiden.
Så det, jeg gerne vil spørge justitsministeren om, er, om den beretning, som regeringen ønsker Folketinget kommer frem til, er en beretning med en hurtig tidsramme, altså at vi pålægger regeringen inden sommerferien at have nedsat x råd med x organisation i spidsen til at føre det igennem og få sat det her på skinner.
Eller er det sådan, som det også kan lyde, når man hører den måde, ministeren siger det på, at vi egentlig bare ønsker at putte det her i en mølkuglesæk, og vi så laver en beretning, og vi så lader det være op til nogle engang i fremtiden at tage en beslutning om, om vi egentlig sætter det i værk?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Ja, eller også må hr. Mikkel Bjørn være mere præcis i sine beslutningsforslag eller bringe de ønsker, som jeg faktisk synes er fornuftige, med i alle de mange sammenhænge, hvor vi løbende mødes med Dansk Folkeparti, hvor der er mulighed for at drøfte, om der bl.a. skal udarbejdes en rapport, hvordan man skal finansiere det, og i øvrigt med hvilken metode, og hvem der skal udarbejde rapporten, i stedet for at fremsætte beslutningsforslag, som er upræcise.
Jeg prøver egentlig bare at håndtere pragmatisk, at hr. Mikkel Bjørn har fremsat et beslutningsforslag, hvor han vil beslaglægge politiressourcer til at udarbejde en rapport.
Så derfor mener jeg, at vi skal mødes om en beretningstekst, så vi kan håndtere det konkrete beslutningsforslag og så arbejde sammen videre om, at der så kommer til at være en sådan rapport om muliggørere, hvilket jeg fornemmer vi begge to er enige i.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-17:
Jeg hørte faktisk også, at ministeren tidligere i sin tale sagde, at vi ikke skal bruge ressourcerne på det, og at vi egentlig også skal undersøge, om muliggørere findes i politiet, så der kan være masser af gode grunde til ikke at lægge det i politiet.
Det er jeg enig i.
Det, jeg så tager ned i ministerens svar nu, er, at regeringen i hvert fald ikke kommer til at modsætte sig i forhold til sine ordførere, at det her ligesom bliver sat på skinner hurtigt, og at det primære spørgsmål er, hvem der skal lave undersøgelsen.
Normalvis mener jeg faktisk ikke, at vi, når vi laver beretninger, kommer med en finansiering.
Der tror jeg bare, vi i beretningen plejer at sige, at »vi pålægger at ...«, og vi så håber på, at regeringen selv kan finde ud af at finde pengene.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Tak for ordet.
I Sverige har en rapport vist, at kriminelle har haft held til at infiltrere en lang række myndigheder, hvorfra de kunne tappe oplysninger, eller hvor de kunne påvirke handlinger, som kunne hjælpe dybt kriminelle med deres samfundsnedbrydende handlinger.
Jeg anerkender faktisk også, at det i Sverige især er foregået fra visse grupper blandt udlændinge.
Det skal vi jo for alt i verden undgå i Danmark.
Jeg synes, at vi med dokumentaren »Den sorte svane« fik et indblik.
Der blev insinueret, at der faktisk var hjælpere til kriminalitet flere steder.
Det var lige fra svindel med jordprøver i et privat firma til advokater, der var brodne kar, og udsagn som »Jeg har en mand i Erhvervsstyrelsen«, underforstået: »Der sidder en i Erhvervsstyrelsen og hjælper mig med den svindel, som jeg foretager«.
Mit indtryk af de her muliggørere var dog også, at der var en del etnisk danske iblandt.
Så ja tak til en undersøgelse, som viser, om der er et problem både i den offentlige og den private sektor.
Retsudvalget har også været i Aarhus, hvor politiet fortalte, at det er de samme store familier, som går igen i kriminalitetsstatistikkerne.
Historien melder ikke rigtig noget om infiltration, men derimod om, at der er visse grupper, som er massivt overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Det angår hele familier.
Europol havde en lignende stor undersøgelse om klanbaseret kriminalitet i Europa.
Så der er helt klart et problem, som jeg ikke synes at vi kan tillade sig at være naive omkring.
Det er et reelt problem i Sverige.
Det skal det ikke være i Danmark.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg synes, at vi har al den viden, vi har brug for.
Vi har noget viden, ja, det er rigtigt.
Men i sidste uge blev der faktisk lanceret en rapport fra CBS, som viser, at vi simpelt hen mangler at få kortlagt risici og aktører inden for hvidvask.
Det er f.eks. insidertrusler, som vi ikke helt har styr på.
Vi har brug for mere overvågning og flere baggrundstjek af dem, der arbejder der.
I forløbet omkring »Den sorte svane« fandt vi bl.a. ud af, at man i Finanstilsynet sådan set ikke er sikkerhedsgodkendt.
Det burde man måske være i sådan et tilsyn.
Det synes jeg jo er en brist i vores samfund.
Vi ved f.eks. også, at det her med misbrug af klientkonti hos advokater er der blevet underrettet om for 5 år siden.
Det er først nu med »Den sorte svane«, at vi reagerer på det.
Så jeg tror ikke, at jeg synes, at vi har al den viden, vi har brug for, om, hvordan insidere er en risiko for at blive hjælpere for kriminelle.
Så jeg synes helt klart, at det her skal undersøges.
Men jeg synes, at det er en relevant problemstilling, som hr. Mikkel Bjørn har rejst her.
Jeg synes helt klart, vi skal lave den her undersøgelse.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-12-17:
Jamen jeg er meget, meget indforstået med de regler, som vi vedtager, og det, som jeg lige har gennemgået her.
Altså, ordføreren må være konkret, i forhold til hvad det er for en nykriminalisering.
Jeg har gennemgået indholdet af lovforslaget, som indeholder flere forskellige dele, og der kan jeg sige, at hvis det er i forhold til en nykriminalisering af, at man får en hårdere straf, f.eks. i skærpede strafzoner, er det jo noget nyt i det her lovforslag, at vi vedtager det, og det står jeg fuldstændig på mål for.
Det synes jeg er det eneste rigtige, og det ved jeg også Enhedslistens ordfører gør, for det har vi jo lavet en aftale om.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Det fremgik, men derfor synes jeg da stadig væk, det er interessant, om Socialdemokratiet er enig i det, der står i Det Jødiske Samfunds høringssvar.
Jeg synes egentlig selv, det er et meget stilfærdigt spørgsmål.
Jeg er med på, at høringssvaret kom ind lidt sent, men jeg ved også, at Det Jødiske Samfund har sendt det rundt til alle ordførere.
Det er bare derfor, jeg spørger.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-12-17:
Om jeg er enig med Det Jødiske Samfund i, at det ikke lægger op til en nykriminalisering?
Altså, jeg har jo lige redegjort for, hvad det er, lovforslaget indeholder.
Det håber jeg også fremgik meget tydeligt for Enhedslistens ordfører.
Jeg er ikke sikker på, jeg forstår, hvor du vil hen.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for det, og tak til hr. Bjørn Brandenborg for talen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jamen jeg var da glad for SF's retoriske opbakning; jeg håber også, de stemmer for hernede i salen.
Jeg må sige, at jeg undrede mig mest over, at fra den fremmeste fortaler her i Folketinget, i hvert fald retorisk og i forhold til offentligheden, om den tredje erkendelse og om infiltration, og jeg ved ikke hvad, hr. Frederik Vad fra Socialdemokratiet, oplever vi nu, at sådan en rapport her slet ikke er nødvendig; nu har vi allerede alle de oplysninger, vi skal bruge.
Jeg synes, at udmeldingerne fra Socialdemokratiet i udlændingepolitiske spørgsmål i særdeleshed på det seneste stikker i alle retninger.
Der er ikke nogen rød tråd i, hvad det er for en politik, man vil føre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-17:
Det viser sig, at Radikale Venstre har sådan et meget rabiat – altså i forhold til hvor jeg står politisk rabiat – synspunkt om, hvorvidt det skal undersøges.
Men er det ikke påfaldende, at et parti som Socialistisk Folkeparti jo er på talerstolen i Folketingssalen og bakker op om undersøgelsen.
Der kan være noget, i forhold til hvordan man lige definerer ordene, men at der skal undersøges for muliggørere, er selv Socialistisk Folkeparti enige i.
Der må jeg sige fra min tid som politiker på den politiske højrefløj, at det ikke altid er godt, når man bliver bakket op af Socialistisk Folkeparti.
Men i det her tilfælde er det jo et spørgsmål om, at selv SF har erkendt, at der er muliggørere i Danmark, og at vi skal have undersøgt, hvor de er henne.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jo, det er meget korrekt forstået af Danmarksdemokraternes ordfører.
Det er klart, at vi i Dansk Folkeparti ikke ønsker, at Danmark skal være som Sverige.
Vi ønsker ikke et parallelsamfund først og fremmest, men vi ønsker slet ikke infiltration af bandekriminelle i vores offentlige systemer, og vi ønsker ikke, at almindelige danskere skal leve i frygt for bandekriminelles påvirkning af offentlige myndighedsbeslutninger og lignende.
Derfor skal vi selvfølgelig have undersøgt det her fænomen.
Det synes jeg ikke er ufornuftigt, tværtimod.
Det synes jeg er udtryk for rettidig omhu.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-12-17:
Tak for det, hr. formand.
Vi skal ikke acceptere antisemitisme i Danmark.
Det er skræmmende og forstemmende, at vi her ved udgangen af 2024 har danske jøder, som lever i utryghed, som udsættes for trusler og overfald, som har en knude i maven, når de sender deres børn i skole, og som skal råbes af og chikaneres i vores offentlige rum, blot fordi de er jøder.
Det lyder som noget fra en helt anden forfærdelig tid.
Desværre er det det, vi ser, efter at Hamas angreb Israel sidste år.
Med lovforslaget hæver vi straffen for hadforbrydelser med 50 pct., når hadforbrydelsen er begået i en skærpet strafzone eller under en skærpet strafperiode.
Politiet får altså her nogle nye værktøjer i form af strafzoner og strafperioder, så man kan standse en eventuel opblusning af hadforbrydelser, herunder antisemitisme.
Så får vi med det her lovforslag styrket vores myndigheders mulighed for at gribe ind over for terrorrelateret indhold på nettet.
Terrorrelateret indhold skal fjernes, og de udbydere, som lægger platform til sådan noget forkasteligt indhold, skal så hurtigt som muligt rammes af påbud om at få det ned og få det fjernet.
Det bliver forhåbentlig nemmere med den her lovændring.
Det her lovforslag indeholder nogle vigtige ændringer, som giver politiet bedre mulighed for at slå ned på antisemitisme, både derude i virkeligheden og online.
Det støtter vi naturligvis.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-12-17:
Tak for det.
Forslaget her i dag udspringer af den aftale, der blev indgået mellem næsten alle Folketingets partier om en styrket indsats imod antisemitisme.
Forslaget har overskriften eller en baggrund i, som jeg sagde før, antisemitisme, men altså, man skal nok lige huske, at det jo sådan set ikke er det eneste, forslaget her omhandler.
Det skal jeg vende tilbage til.
Det, forslaget handler om, er straffen for hadforbrydelser, og så er det næsten lige meget, hvad det er for nogle hadforbrydelser, men det er da i hvert fald også antisemitisme.
Og lad mig lige, for ikke at spilde alt for meget af Folketingets tid, sige, at jeg er hundrede procent enig med min socialdemokratiske kollega i det, der blev sagt om antisemitismen og dens grufulde ansigt.
Nok om det.
Det gælder straffen for alle hadforbrydelser; det er den, der stiger med 50 pct. efter det her forslag, hvis politiet har varslet en skærpet strafzone, eller hvis politiet har varslet en skærpet strafperiode.
Begge dele skal være tidsbegrænset, men i givet fald hadforbrydelserne sker inden for de her kriterier, er det altså plus 50 pct.
Hvornår kan politiet så udpege en skærpet strafzone?
Jamen det kan man gøre forud for begivenheder, forud for møder og forud for arrangementer, hvor der forventes hadforbrydelser.
Så kan politiet altså varsle den her skærpede strafzone.
Det kan ske ved en ekstraordinær udvikling i hadforbrydelser.
Så der er altså ikke tvivl om, at det her bliver et godt middel, og min kollega blev spurgt, om det her var nye ting, og jeg synes egentlig, vi nåede frem til et fornuftigt svar.
For der er jo ikke tale om nogen ny straffebestemmelse, om jeg så må sige, i straffeloven; det er jo stadig væk § 266 b, vi taler om her.
Men der er da unægtelig tale om en nyskabelse inden for den straf, der skal udmåles her, ingen tvivl om det.
Til sidst vil man også med forslaget her afskaffe det danske særkrav i det, der hedder TCO-lovens § 4.
Jeg skal ikke gøre det mere indviklet, end det er, men det har jo noget at gøre med at pålægge hostingtjenesterne at fjerne indhold uden kendelse.
Det er det, man nu vil moderere.
Er der krav om en kendelse i dag, skal det være uden kendelse fremover.
Jeg har læst en korrespondance mellem flere af Folketingets partier og justitsministeren, og jeg forstår, at der sådan set er enighed om, at vel kan man ophæve det pågældende krav, men at vi dog beholder den særlig lette adgang for hostingudbyderne til at få et påbud fra Rigspolitiet prøvet ved domstolene, og så vil jeg egentlig ikke gøre mere ud af det, for det lyder, som om vi når en fælles indstilling på det punkt.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om Venstre også er enig i den måde, det jødiske samfund ifølge det, de skriver i deres høringssvar, tolker det her lovforslag her på, og som det egentlig også er min opfattelse flugter med det, vi har aftalt, nemlig at der ikke er lagt op til en nykriminalisering hverken af demonstrationer eller kritik af staten Israel?
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg er meget enig med SF's ordfører i de ting, man kunne tilføje til bekæmpelse af hadforbrydelser.
Så jeg vil bare spørge SF's ordfører, om man i SF også er enig i, at det måske er lidt en mangelvare, at vi ikke også her har tilført nogle penge til efteruddannelse af politiet i netop spørgsmålet om at bekæmpe hadforbrydelser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Jeg må sige, at tiden efter Hamas' angreb virkelig har blotlagt, hvor udsat en befolkningsgruppe den jødiske minoritet i Danmark er.
Det er jo også baggrund for, at der kom endnu en antisemitismeplan, og det er anledningen til, at vi står her i dag.
Det her lovforslag skal jo udmønte, hvad kan man sige, nogle skærpelser ved anvendelsen af paragrafferne om hadforbrydelse, og det synes jeg sådan set er vigtigt nok.
Det handler både om, at man kan lave en skærpet strafperiode og en skærpet strafzone, som så kan udløse ekstra straf.
Jeg håber selvfølgelig, at det bliver sådan, at vi ikke får brug for de her tiltag.
Det vil jo være den bedste af alle verdener.
Men det er selvfølgelig et tiltag, man kan tage i anvendelse, hvis man har en formodning om, at der enten kommer til at ske noget, f.eks. omkring pridearrangementer, hvis det handler om lgbt-miljøet, hvor der kan risikere at være flere hadforbrydelser, men det kan også være som efter Hamasangrebet, hvor vi så en opblomstring i antallet af antisemitiske hadforbrydelser.
Det er selvfølgelig en god mulighed at have.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at meget af det her kommer til at stå og falde med, om der vil blive efterforsket.
For nylig har jeg haft en dialog med en person, som rent faktisk havde vidner på, at der blev råbt »jeg hader homoseksuelle«, og at der blev slået ud efter vedkommende, og på trods af det er sagen sådan set lagt ned, og den er ikke efterforsket som en hadforbrydelse, så vidt vi kan se.
Så er det jo lige meget, om man har alle mulige gode paragraffer, som man kan straffe efter.
Hvis ikke der sker en reel efterforskning og der ikke sker en registrering af hadforbrydelser, er vi lige vidt.
Så er der jo også forslaget om af kunne undlade at bruge en dommerkendelse – eller vi afskaffer det at bruge dommerkendelser – i forhold til terrorrelateret indhold og fjernelsen af det.
Der var oprindelig ikke et krav om den slags, og der har vi jo så haft en dialog med ministeren, som også er kommet os i møde og nu sørger for, at der bliver en lidt lettere domstolsadgang for de tjenester, der får fjernet indhold, til at få prøvet de her sager.
Jeg kan nu have min tvivl om, hvor mange af de her tjenester der ønsker at gå i brechen for noget indhold, som er blevet fjernet af myndighederne, så det kommer nok ikke til at blive anvendt ret meget.
Omvendt må vi også anerkende, at det her indehold jo ikke skal ligge nogen steder, al den stund at det er terrorrelateret.
Og det har vist sig at være meget, meget besværligt at bruge, hvad kan man sige, den lovgivning, som vi har for nærværende, og derfor giver det god mening her at se bort fra dommerkendelsen.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-12-17:
Tak for ordet.
Vi har jo desværre set en voldsom opblussen af had og chikane mod jøder efter Hamas' frygtelige terrorangreb mod Israel den 7. oktober sidste år.
Det er både uacceptabelt og dybt bekymrende, og derfor er jeg glad for, at vi i juni måned indgik en aftale om en styrket indsats mod antisemitisme sammen med samtlige partier i Folketinget.
Ingen skal føle sig forfulgt eller udsat for vold på grund af deres religion.
Med det her lovforslag styrker vi vores værktøjer til at modgå hadforbrydelser på flere måder.
Efter anden verdenskrig lovede vi hinanden, at vi skulle passe på de danske jøder, og derfor er vi i Danmarksdemokraterne særlig tilfredse med, at der indføres en ekstra mulighed for strafskærpelser i tilfælde af hadforbrydelser.
Det gør man bl.a. ved at gøre det muligt at udpege skærpede strafzoner og strafperioder.
Dermed giver vi politiet bedre redskaber til at beskytte særlig udsatte grupper i situationer, hvor risikoen for hadforbrydelser stiger, samtidig med at straffen for hadforbrydelser kan forhøjes med 50 pct.
Det sender et klart signal om, at hadkriminalitet mødes med en konsekvens og en alvor fra samfundets side.
Et andet væsentligt element i lovforslaget er fjernelsen af det danske særkrav om forudgående retskendelse, når hostingtjenesteydere – her menes der så de sociale medier – pålægges at fjerne terrorrelateret indhold online.
I en tid, hvor spredning af ekstremistisk og hadsk indhold kan ske med lynets hast, er det afgørende, at myndighederne har mulighed for at handle hurtigt og effektivt.
Jeg har også noteret mig, at der har været en bekymring for retssikkerheden fra nogle af aftalepartiernes side, og i forhold til det forslag, der kom fra justitsministeren i dag, om at imødekomme bekymringen, bakker vi i Danmarksdemokraterne op om, at hostingtjenesteyderne kan anmode politiet om snarest muligt at forelægge sagen for retten.
Det er vigtigt, at vi som samfund står sammen om at beskytte vores værdier og vores medborgere, og ved at stemme for det her lovforslag viser vi, at antisemitisme og hadforbrydelser ikke har nogen plads i Danmark, og at vi vil gå langt for at bekæmpe både det fysiske og det digitale rum, hvor sådan nogle handlinger kan opstå.
Så i Danmarksdemokraterne stemmer vi naturligvis for forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-12-17:
Der er det herlige ved fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at hun næsten selv svarer på spørgsmålet, for SF var da vistnok af samme holdning og er da vistnok af samme holdning som Venstre i dag.
Så jeg kunne jo også vende det på hovedet, og så kunne fru Karina Lorentzen Dehnhardt selv finde på svaret.
Men jeg mener ikke, at vi i den situation, vi er i dag, og specielt i den situation, domstolene er i, behøver at have flere krav end højst nødvendigt om dommerkendelser.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det var vist om end ikke en idé, der kom fra Venstre, så i hvert fald noget, der blev bakket op fra Venstres side.
Men det, der sker nu, er, at vi har forordningen fra 2021 om terrorrelateret indhold online, altså TCO-forordningen, og her er der et ønske om at frafalde det krav om en dommerkendelse.
Jeg må nok sige, at med det pres, der er på domstolene for øjeblikket, skal vi ikke have unødige bestemmelser, og hvis man er enig om at ophæve den hjemmel, er vi også.
Mig bekendt har den ikke været anvendt på noget tidspunkt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Jeg er bare en lille smule nysgerrig på, om Venstre har ændret holdning i forhold til dommerkendelser og i forhold til TCO-forordningen.
Men hvad tænker ordføreren?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-12-17:
Ja, det er jeg enig i.