runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Jamen jeg har ikke brug for at nedsætte nogen kommission for at finde ud af, hvad jeg selv tør mene.
Jeg står her som formand for Moderaterne, og vi mener det, vi mener.
Jeg har noteret mig her de sidste dage, også efter hr. Alex Vanopslaghs udmærkede interview til Berlingske i går, tror jeg det var, at der er mange dimensioner i det her, som vores to partier ser ret ens på, f.eks. hele spørgsmålet om, at hvis man vil frisætte, skal der følge noget ansvar med, for ellers bliver det ansvarsfrihed, og om man i en eller anden udstrækning kan organisere den offentlige sektor, så den får nogle af de samme karakteristika som den private og dermed i virkeligheden også kan favne noget af den udvikling, hr. Alex Vanopslagh taler om.
Det kan jeg godt mene uden at nedsætte en kommission.
Så er der den anden del af arbejdet, der består i, at vi deltager i en regering som et af tre partier, der skal finde en fælles position, og hvad den er, vil udfolde sig, når regeringen fremsætter sit forslag.
Jeg opfatter det egentlig mest som en holdningstilkendegivelse, som jeg sådan set er enig i.
Det er jo de ministre, der sidder med de respektive ressorter, der skal drage omsorg for den her inddragelse, og det føler jeg mig også tryg ved finder sted.
Regeringen har lavet det her nye udvalg.
Jeg har selv fået det privilegium at få lov at være med, og det er jeg glad for, for det har hos Moderaterne den højeste prioritet.
Vi gik til valg på at sige: Nu skal vi måske ikke holde en pause, men gå mere op i at nå vores mål end at sætte nye mål.
Det er det, der absolut er vigtigst nu og her, og det er jeg slet ikke i tvivl om at det her nye regeringsudvalg vil bidrage til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Altså, jeg er uenig med regeringen i at opsige det her forlig, men jeg synes på en eller anden måde også, at det er ærlig snak.
Man kunne jo fiksfakse sig igennem det her, og vi kunne have ventet 2-3 år på, at de ville melde kulør, men det, at de så klart har sagt, at de faktisk har tænkt sig at gøre det, de sagde, da de fremsatte storebededagsforslaget, nemlig at de ikke ville opregulere overførselsindkomsterne efterfølgende, og at man så opsiger forliget, er jo fair nok.
Jeg er meget glad for, at vi sammen med Dansk Folkeparti og Enhedslisten har kunnet gøre opmærksom på det her, men vi har jo også sammen med Dansk Folkeparti, fordi vi er med i forliget, prøvet at kæmpe imod, og vi kommer stadig væk til at stå fast på forliget
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Og tak for et stærkt forsvar for vores velfærdssamfund.
Det er i den grad nødvendigt i den her tid.
Jeg vil gerne tage det tema op, som jeg har været inde på før, nemlig at regeringen har opsagt et forlig, hvilket betyder, at de kan snuppe 700 mio. kr. op af lommen på danske folkepensionister.
Jeg vil gerne rose fru Pia Olsen Dyhr og SF og sådan set også Dansk Folkeparti for at have sagt: Det kommer ikke til at ske, så længe det her forlig består.
Hvad mener ordføreren om, at regeringen bare har opsagt et forlig?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg er enig med hr. Lars Løkke Rasmussen i, at der, når man taler om tingenes kompleksitet, faktisk er flere elementer, der bidrager til det samme.
Det er lønløft; det er også at tale om flere kollegaer, når vi f.eks. snakker om vores sygeplejersker.
Det handler om, at man får mere tid og mindre kontrol.
Det kan også godt være den skattelettelse i bunden, som jeg hørte fru Mette Frederiksen tidligere tale om at SF ville rulle tilbage for den enlige forsørger på en lav løn.
Nej, det vil SF sådan set ikke.
SF synes, det er fint.
Men jeg synes ikke, det er en god idé, at man har ændret på topskatten.
De penge mener jeg sådan set at vi kunne bruge bedre i fælleskassen til vores fælles velfærd.
Og jeg får ikke tid til at uddybe mere; jeg synes ellers, det var et godt spørgsmål.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Men når regeringen vælger at bruge nogle milliarder kroner årligt på lønløft, kan de jo heller ikke bruges på noget andet.
Og når jeg lige laver den sammenligning, er det jo, fordi jeg gerne vil have fru Pia Olsen Dyhr til lige at forklare nogle sammenhænge.
For jeg går ud fra, at når vi begge to går ind for et lønløft, er det, fordi vi tænker, at lønnen har en betydning for rekruttering.
Hvordan kan det så være, at det, at man letter skatten for folk med ganske almindelige indkomster, ikke har nogen betydning for rekrutteringen?
Det kan f.eks. være det, at det bliver mere attraktivt for sygeplejersker at arbejde på fuld tid i den offentlige sektor.
Hvorfor spiller det så ingen trille?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er
: Når vi nu åbenbart har forbrudt os imod alting ved at binde så meget råderum, hvad er så baggrunden for, at SF ikke vil rulle alt det her tilbage, hvis SF får magt, som man har agt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Nej, det er ikke forkert, at regeringen har brugt penge på lønløft.
Det er et SF-forslag.
Jeg tror, der var flere partier, der foreslog det i valgkampen, herunder også mit eget parti.
Det er heller ikke forkert, at regeringen bruger penge på forsvaret.
Der er der masser af ting, SF er enig med den her regering i, men når regeringen vælger at bruge 10 mia. kr. på skattelettelser årligt, er det jo penge, man ikke kan bruge på andet.
Det er jo et prioriteringsspørgsmål.
Der er vi bare meget ærlige fra SF's side: Dem havde vi hellere investeret hos vores ældre, så de fik en bedre ældreomsorg.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Jeg synes jo allerede, at der med de her svar på statsministerens spørgsmål kommer nogle nuancer frem, for ellers er det jo sådan meget enten-eller.
Det er forkert at bruge råderum på skattelettelser, for de skal ud i kommunerne i stedet for at bruges til at ansætte nogle flere.
Jeg vil bare spørge, om det er forkert, at regeringen har brugt råderum på at lave et lønløft?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Jeg er jo glad for de forslag, regeringen har lagt frem.
Det er helt i forlængelse af SF's ordfører på området, Kirsten Normann Andersens, forslag til tilsyn og kontrol.
Så nej, vi kommer ikke til at stille os på bagbenene i forhold til at kigge på den her del.
SF er jo ikke bange for at forandre tingene.
Det er hele vores partis eksistensgrundlag.
Vi er ikke Konservative.
Vi er sådan set systemforandrende.
Det, der er vigtigt for os, er selvfølgelig, at det også bliver til virkelighed og ikke kun til ord, og at løsningen ikke alene er, at vi opgiver et tilsyn.
Fred være med det, men det er jo mange elementer sammen, der skal gøre velfærden bedre.
Det er også ressourcer; det kommer vi ikke udenom.
De kan mærke det i kommunerne.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Ressourcerne skal vi nok komme til at diskutere.
Jeg tror bare, at man stikker folk blår i øjnene, hvis man påstår, at det er det eneste, der er afgørende, for ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, kommer vi til at mangle medarbejdere.
Det gør vi allerede i dag.
Derfor er det jo vores overbevisning, at dem, der går på arbejde, og som er vores allerallervigtigste ressource, skal have lov til at bruge deres tid sammen med de ældre og ikke på alt muligt andet.
Når jeg spørger, om I tør, er det, fordi jeg godt vil vædde med, at når vi først kommer ind i den her diskussion og alle i dag har tilkendegivet, at det er godt med mindre tilsyn og mindre bureaukrati, ligger djævlen selvfølgelig i detaljen, og nogle partier begynder så at trække sig og sige: Arh, lige præcis Arbejdstilsynet er i hvert fald vigtigt, det må vi ikke gøre noget ved, og vi også skal have flere forskellige tilsyn.
Det er derfor, jeg spørger: Når vi er enige om det her, tør SF så at gå med den her gang og sige, at nu er det ikke Christiansborg, der skal styre det, men at nu er det med borgeren i centrum, og at nu er det med tillid til medarbejdere og ledere?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-16:
Men det tænker jeg så jeg vil give lejlighed til.
For nu har fru Pia Olsen Dyhr jo tordnet imod de her skattelettelser, og derfor tænker jeg: Hvornår skal de så rulles tilbage?
Hvis der kommer en anden regering – og det gør der jo på et tidspunkt – bliver det så det, som SF vil sikre?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Det er en sjov formulering.
Tør SF, altså er vi bange?
Det er vi sådan set ikke.
Vi har været villige til hele tiden at diskutere både bureaukratiet, den måde, man kontrollerer på, og den måde, vi udvikler vores ældrevelfærd på.
Vores fokus er borgeren, og at borgeren oplever at få en bedre velfærd.
Forudsætningen er så også, at der er ressourcerne til det.
I dag skal de ud til 18.
Det betyder altså en ændret dagligdag for dem, men også for de ældre.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Nu har vi jo lige lagt en økonomisk plan frem med den højeste offentlige vækst i 15 år; det håber jeg SF's formand kan bekræfte.
Jeg tror, det er rigtigt, at nogle gange er afstanden mellem virkeligheden, og hvad der sker på Christiansborg, for stor.
Det er egentlig det udgangspunkt, vi har taget forud for en ny ældrereform, hvor Folketinget, også med SF's adkomst, ligesom med andre partiers adkomst, har lavet mere og mere lovgivning, mere og mere bureaukrati, mere og mere kontrol, mere og mere styring oppefra, mindre og mindre tillid til medarbejderne, mindre og mindre ledelsesrum og mindre og mindre velfærd til danskerne.
Derfor er mit spørgsmål konkret: Når vi nu foreslår at lave en tilsynsreform, hvor vi skærer tilsynet væk og sætter borgeren og medarbejderen i centrum, tør SF så at gå med?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Hvor langt er der fra Christiansborg til Næstved, til Albertslund eller til Faaborg på Midtfyn?
Afstanden opleves i hvert fald forskelligt, kan jeg konstatere, alt efter om man står derude, eller om man skal vurdere afstanden fra Slotsholmen.
På forunderlig vis er det lykkedes denne brede midterregering at gøre afstanden fra Christiansborg til resten af Danmark større.
Flere borgmestre oplever, at deres virkelighed er som en fremmed planet set fra Christiansborg.
De oplever simpelt hen ikke, at den virkelighed, de slås med ude i kommunerne, svarer til debatten på Christiansborg.
Sagen er jo den, at regeringen har valgt at kaste penge efter skattelettelser frem for velfærd.
Jeg står her med nogle citater fra Danmarks Radio.
Her er der bl.a. en borgmester, der siger: Vi står i en kritisk situation i ældreplejen, ikke bare hos os, men i hele landet.
Og det fortsætter: Der er brug for flere midler; det, der er bevilget, er simpelt hen ikke nok til at følge med.
Og det er jo en interessant formulering: hvis vi skal lykkes med at skabe et velfærdssamfund.
Det der »hvis« skulle lige synkes. Mig siger det jo noget om den tilstand, landets borgmestre oplever de står i lige nu.
Det har både betydning for borgerne, for de ansatte og for velfærden.
Og derfor har jeg et klart budskab til Socialdemokratiet, til Venstre og til Moderaterne, altså til vores fælles regering, men også til danskerne.
Danmark er ikke så kæmpestort et land, som afstanden fra regeringen til virkeligheden i virkeligheden kunne antyde.
Danmark har råd til at investere og udvikle vores fælles velfærd.
Det valg er stadig væk helt reelt: Skattelettelser eller velfærd.
Og jeg synes helt ærligt, det er på tide, at danskerne, både de ældre, de unge, de udsatte, mennesker med handicap, ja, alle dem, der har brug for en stærk velfærd, og samtidig også dem, der knokler som ansatte i vores fælles velfærd, får den respekt, de fortjener.
Tak for ordet.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-16:
Det er Venstre også fuldstændig enig i at vi skal gøre.
Jeg ser gerne, at vi gør endnu mere for at effektivisere statens administration.
Det tror jeg også godt man kan gøre på mange forskellige måder, så det er jo sådan set en åben dør, hr. Peter Kofod løber lige igennem.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Jeg ønsker hele landet det godt, også København.
Dansk Folkeparti ønsker Danmark det godt.
Det har jo været fremme i medierne i forhold til både kommuner og regioner og senest også staten, at tusindvis af helårsansættelser er spiret frem over de seneste år med en meget stor milliardregning for danskerne til følge.
Der vil jeg bare spørge, hvad Venstre vil gøre for at bringe det antal ned.
For pengene kan jo kun bruges én gang, og vi så hellere, at pengene bruges på hjemmehjælpere, på sosu-assistenter, på sygeplejersker og på skolelærere end på administratorer.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-16:
Venstre er optaget af, at vi både skal udvikle land og by.
Det behøver ikke at være et modsætningsforhold.
Det er ikke sådan, at man for at udvikle landet så skal vælte København.
Jeg tror faktisk, at hvis København klarer sig godt, er det også godt for det sted, jeg bor.
Jeg bor jo også det der meget sagnomspundne sted, ude på landet i et såkaldt landdistrikt, hvor jeg kun har tre naboer.
Det kan man da sagtens gøre, men der er da også nogle, der bor på Østerbro og har det fint med det.
Men jeg noterede mig, at hr. Peter Kofod for alvor nu lægger kraft ind i en biodiversitetspakke omkring flagermus, og hvad ved jeg af andre spændende dyrearter, som Dansk Folkeparti vil fremme.
Det vil jeg glæde mig til at diskutere.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Tak for det.
Der er to sider af den mønt.
Man kan jo glæde sig over, at det går fremad med den grønne omstilling.
Det er noget, der splitter lokalsamfund.
Det er noget, der gør folk utrygge, og Venstre er jo – eller var i hvert fald – et parti, der tog landdistrikternes ve og vel meget alvorligt, så hvor lægger Venstre sig i den balance mellem hensynet til livet på landet og til den grønne omstilling?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-16:
Men nu er det jo ikke sådan, at regeringen er argumentresistent.
Altså, hvis der er gode forslag, lytter vi også til dem.
Jeg synes, der kan være mange fine aspekter af det, og det må vi så sætte os ned og drøfte med partierne.
Jeg tillader mig bare at glæde mig over, at det går den rigtige vej i forhold til den grønne omstilling.
Altså, hvis man ikke var en del af dansk politik og fulgte den her debat, ville man tænke: Det ser helt forfærdeligt ud; de når slet ikke nogen af deres mål; alt er forfærdeligt.
Det er jo det modsatte, der er tilfældet.
Vi bevæger os i den rigtige retning.
Vi er i stand til at opfylde 2025-målet.
Det burde jo være en glædens dag for en mand, som Martin Lidegaard, der bærer det grønne i hjertet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Først vil jeg sige, at SF ikke har et eller andet forslag om at øge skatten for alle mulige.
Det synes jeg er retfærdigt, altså at de bredeste skuldre bærer noget mere.
Det, der er sket i vores samfund, er jo, at de rige er stukket af.
Det er folkepensionisten, der kun har sin folkepension og nu får en højere ældrecheck, bl.a. fordi SF har været med til at sørge for det.
Men det er jo dem, der kan mærke det, når de i en inflationstid skal vælge, hvad det er for noget mad, de skal have.
De kan f.eks. ikke give en julegave til deres børn, for det har de ikke råd til.
Der vil du så hellere forgylde de rige; jeg vil hellere sørge for, at folkepensionisten får en bedre alderdom.
Søren Pape Poulsen (KF), 2024-01-16:
Jeg tror, at alle, der sidder i den her sal, i bund og grund ønsker, at der er et ordentligt velfærdssamfund.
Jeg har ikke hørt et eneste folketingsmedlem sige: Vi ønsker ikke et ordentligt velfærdssamfund.
Jeg tror, at forskellen på os i bund og grund ligger i, om vi som politikere skal måles på, at når vi bare siger, at vi vil bruge flere penge, så vil vi også have en bedre velfærd.
Kan man sætte et lighedstegn mellem at bruge flere penge og bedre velfærd?
Hvornår kommer den dag, vi skal til at diskutere, hvordan vi bruger pengene?
Der er ingen grænser; bare vi bruger flere penge, er SF glade.
Jeg er glad, når vi bruger dem rigtigt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Altså, den der overdrivelse med 60-70 mia. kr. mere i den offentlige sektor har SF aldrig sagt.
Jeg synes, at hr. Søren Pape Poulsen skulle få et lille stykke papir med SF's politik, når man nu får lyst til at karikere det sådan.
Vi er optaget af en bedre offentlig sektor.
Vi vil gerne rulle de 10 mia. kr. tilbage.
Vi havde ikke gjort det, vi havde prioriteret anderledes og brugt dem på investeringer i vores fælles velfærd – ældreområdet, som sulter derude, vores daginstitutioner, hvor det kan mærkes, når der mangler pædagoger, lærerfri timer i Rødovre eller det forældrepar, som mister deres spædbarn og ikke engang kan få psykologhjælp i dag, sådan som de kunne tidligere, fordi der ikke er penge i vores velfærdssamfund.
Det er jo der, forskellen er.
Jeg er ikke bare ude på at forgylde de rige i det her land; jeg er også optaget af, at vi alle sammen får en god velfærd.
Søren Pape Poulsen (KF), 2024-01-16:
Det er jo fair nok, det er en politisk uenighed, og jeg tror, at de der 70 pct., hr. Alex Vanopslagh spurgte til lige før, kunne fru Pia Olsen Dyhr også godt se sig i.
Men det dækker jo over en anden debat, for når fru Pia Olsen Dyhr siger, at vi bare skal bruge flere og flere penge, at vi skal bruge 60 mia. kr., 70 mia. kr. eller mere i den offentlige sektor, går jeg ud fra, at hele råderummet vel skal bruges – så meget, man kan få fingrene i – til den offentlige sektor.
Så spørger jeg bare: Er det kun penge, der løser den offentlige sektors udfordringer?
Handler det kun om, at hver gang vi har en udfordring, skal vi bare bruge flere penge, eller handler noget af det også om regler, bureaukrati, ledelse, den tilgang, vi overhovedet har, til den offentlige sektor?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Altså, jeg forstår godt, at SF står uden for skatteaftalen.
For vi har klart sagt, at vi ikke vil lave skattelettelser i det her omfang.
At Liberal Alliance valgte at stå udenfor, er jeg stadig væk forundret over, men fred være med det, altså at toptopskatten, en skat til de mennesker, der tjener mere end 2,5 mio. kr. i det her samfund, skulle være så afgørende for Liberal Alliance, at de ikke vil være med til at lette skatten.
Men fred være med det.
Jeg synes, den er retfærdig, og jeg ville egentlig gerne sænke grænsen fra 2,5 mio. kr. til 1 mio. kr., så det er derfra, man betaler mere i vores samfund.
Det tror jeg nok, de to herrer herovre ville kæmpe imod, men det ville jeg synes var en god og retfærdig måde at gøre det på.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Jamen det synes jeg jo egentlig taler for sig selv, og jeg er da ikke i tvivl om, at SF vil være begejstret for at hæve enhver tænkelig skat, så længe det er marginalskatten, man hæver.
Er der egentlig sådan en øvre grænse for, hvad SF mener vi moralsk set kan tillade os at have som den højeste marginalbeskatning?
Nu kommer den jo op på lige knap 61 pct. – altså 61 pct. af den sidsttjente krone
er der nogle danskere der i fremtiden skal aflevere.
Lad mig bare sige, at jeg synes, det moralsk er forkert at opkræve så mange penge.
Hvor går den øvre grænse egentlig for SF?
Vil det også være okay med en toptopskat på 70 pct.?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Men det kan godt blive svært.
For SF vil jo skulle ud at finde nogle partier, vi er enige med, og jeg tror nok, at det eneste parti, der vil være villige til at ændre på topskatten, er Enhedslisten og måske også Alternativet.
Og det betyder sådan set, at den der komplicerede skatteøvelse, I har lavet omkring mellemskatten og topskatten, ville vi være villige til at rulle tilbage.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men man kan jo ikke lave garantier i politik, hvis man ikke kan få sit flertal igennem, men vi kan jo sige, hvad vi mener, og hvad vi kommer til at arbejde for.
Og sådan er politik jo – det ved hr. Troels Lund Poulsen om nogen – i det her Folketing.
For det første vil SF ikke rulle toptopskatten tilbage.
Omend den har et sjovt navn, synes vi faktisk, det er en god idé.
Men vi vil gerne være med til at udvide den – det kan vi godt blive enige om – og at den kan gælde flere og måske også med et højere beløb.
Det er den ene del af det.
For vi mener, at det er en retfærdig skat.
Den anden del af det er det her med, om alle skal have skattelettelser, og at det drypper lidt på alle, eller om vi mener, at vi skal lave et målrettet lønløft.
Og jeg vil sige, at nogle af de offentligt ansatte, som er bagud i forhold til lønnen fra mange år tilbage, som sygeplejersker, sosu-assistenter, sosu-hjælpere, pædagoger, og mange andre, har brug for det lønløft, hvis man reelt skal honorere det arbejde, de laver.
Så ja, der er en forskel.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Jeg vil egentlig gerne komme fru Pia Olsen Dyhr til undsætning i forhold til diskussionen om at rulle den der skatteaftale tilbage.
I kan godt regne med LA's opbakning til at rulle toptopskatten tilbage.
Men jeg synes egentlig, at hr. Lars Løkke Rasmussen stillede et begavet spørgsmål, som måske alligevel afslører noget om den sådan ideologiske tilgang til samfundet, som SF har.
Hvis man forestiller sig, at SF havde valget mellem, at sygeplejersker og andre offentligt ansatte kunne få 3.000 kr. ekstra om måneden via et lønløft eller 5.000 kr. ekstra om måneden via skattelettelser, hvad ville SF så foretrække?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Men sagen bliver jo undersøgt.
Det vil jeg mene.
Nu har man udpeget tre landsretsdommere, som kommer til at undersøge FE-sagen, og så kan man jo mene, at mere eller mindre af det skal foregå for åbne døre.
Jeg har tillid til, at de tre landsretsdommere vil undersøge det her grundigt og ordentligt, og de kan også indkalde vidner.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Det vil jeg da sådan set kvittere for svaret på, og det kunne jo godt være, at vi skulle prøve at se, om vi kunne samles om noget her.
For jeg ved ikke, hvordan fru Pia Olsen Dyhr ser på det, men jeg ser jo sådan på det, at det ikke er noget, der sådan øger agtelsen for demokratiet, når man ikke vil undersøge en sag som den her.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Vi behandlede jo faktisk den 11. maj 2022 et beslutningsforslag, der hedder B 33, hvor det daværende flertal mellem Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten og Radikale Venstre lavede en fælles udtalelse, hvor vi siger, at forældelsesfristerne i ministeransvarlighedsloven skal man udskyde, hvis der er tale om kommissionsundersøgelser, og det mener vi sådan set stadig væk i SF.
Og det var aftalen, at man derefter i samlingen 2022-23 skulle fremsætte et lovforslag, og det venter vi jo stadig væk på at regeringen kommer med, for det er man endnu ikke kommet med, og så har vi jo løst problemet.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Tak for det.
Nu fik jeg jo noget skæld ud af fru Mette Frederiksen, da jeg spurgte ind til FE og udskydelsen af undersøgelsen.
Hvordan ser fru Pia Olsen Dyhr og SF på den sag?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
SF har faktisk selv foreslået, at vi skulle lette skatten for nogle af dem, der har mindst i vores samfund, og det er jo det med beskæftigelsesfradraget, som hr. Troels Lund Poulsen rigtigt nævner.
Vi havde foreslået, at man kunne finansiere det med f.eks. en skat på formuer og derved ikke tage af råderummet, og det er jo det, som diskussionen handler om.
Vi er sådan set ikke bange for at omfordele inden for vores skattesystem – det er vi villige til – men for os handler det om, at vi, når vi har et råderum, så kan vælge at bruge det til forskellige ting.
Vi vil gerne bruge det til fællesskabet, og jeg noterer mig også tømreren Nicolaj, som jeg flere gange har hørt sige på TV 2, at han ikke havde brug for sin skattelettelse, som måske var 200-300 kr. om måneden, men at han hellere ville have en bedre daginstitution til sine børn eller mere tid sammen med sine børn, og det er jeg enig med ham i.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-16:
Ja, det kan jeg godt ...
[Lydudfald]
... forståelse for, men hvis man så dykker ned i regeringens skattereform, så er en væsentlig del af det provenu, som fremkommer fra skatten, jo bl.a. i forhold til at øge beskæftigelsesfradraget.
Skal det så også rulles tilbage, altså det, der gavner dem, der i dag får en ekstra tilskyndelse til at gøre en ekstra indsats?