runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-02:
Bare rolig, det er ikke for at starte en ligestillingsdebat, at jeg kommer herop.
Jeg vil bare sige, at da vi førstebehandlede forslaget, var mange partier positive over for forslaget.
Vi snakkede om, om det skulle være 12 særlige politienheder, om det skulle være et rejsehold, om det skulle være en central enhed osv. osv.
Hvorfor vi alligevel ikke kunne få flertal for forslaget, skyldes, at vi snart skal til at forhandle et politiforlig.
Og de fleste partier sagde, at de ikke stemte for, fordi det hører med til politiforliget og forhandlingerne dér.
Derfor har jeg bare behov for at sige, at skulle det utænkelige ske, at vi ikke i politiforliget formår at lave det her forslag i en eller anden form, så vi kan komme kvindedrab og kvindevold og partnervold til livs, så synes jeg, at vi skal give hinanden håndslag på, at vi så genfremsætter et lignende forslag og får det gennemført.
Tusind tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Nu kom det i referatet af artiklen, hvor udlændingeministeren udtalte sig, lidt til at lyde, som om udlændingeministeren helt havde opgivet det her projekt, og sådan har jeg altså ikke læst den artikel eller forstået ministeren, når han senere har udtalt sig om det.
Han siger jo bare det samme som statsministeren: at det tager tid og det er svært.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed for nogen.
I lyset af hvad temaet for hasteforespørgslen er, hvor Dansk Folkeparti jo lægger vægt på det her med, at vi skal undgå den krise, vi så i 2015 og 2016, så har vi jo siden i fællesskab fået en række nye værktøjer i værktøjskassen, som kan hjælpe os, hvis noget tilsvarende skulle være på vej: Vi har etableret den her såkaldte nødbremse.
Vi har indført transportøransvar.
Familiesammenføringsreglerne er blevet strammet.
Vi vedtog i fællesskab for nogle år siden opstramning af reglerne for indfødsret; det er selvfølgelig på lidt længere sigt.
Men derudover har vi lavet paradigmeskiftet i fællesskab, som der også er et bredt flertal i Folketinget bag, og som jo regulerer vilkår for opholdstilladelse, herunder permanent ophold.
På den måde mener jeg egentlig, at vi allerede har gjort meget, og derudover er der også et internationalt niveau.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Men vi er enige om, at det, der er hensigten med det her modtagecenter, er, som det står i Socialdemokratiets valgprogram: Muligheden for spontant at søge asyl på dansk jord fjernes.
Det, det handler om, er, at muligheden for at opnå ophold i Danmark ved spontant at søge asyl på dansk jord fjernes.
Det er målet med modtagecenteret.
Det fortaber sig i bedste fald lidt, hvornår det vil kunne etableres, hvornår vi i givet fald ville kunne have det fra.
Nu er der gået et år, og man kan ikke rigtig komme det nærmere, men det kan så være, at udlændingeministeren senere kommer ind i debatten.
Hvad så indtil da?
Er der ikke noget med, at det der med retten til at søge asyl på dansk jord skal man så lave om på?
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-02:
Det er korrekt.
Vi synes, det er noget mærkeligt noget at aftale med kommunerne, hvor mange danske statsborgere må få ind af eksempelvis ægtefæller fra Thailand eller Rusland, så det støtter vi ikke.
Men jeg kan så også sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at mig bekendt – og nu er jeg jo kun én ud af den store radikale folketingsgruppe – har vi ikke været inddraget i kommuneforhandlingerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Jeg kunne forstå, at forslaget til vedtagelse var en afskrift fra forståelsespapiret – så er det jo interessant, hvis ikke det kan blive vedtaget her i Folketinget.
Nå, men det bliver spændende at se.
Jeg vil bare lige prøve at forstå, hvordan tingene foregår mellem regeringen og det parlamentariske grundlag.
Noget af det, der har undret mange af os i forbindelse med den her debat, er jo, at det loft, som Socialdemokratiet gik til valg på skulle fastsættes over, hvor mange ikkevestlige indvandrere der måtte komme til Danmark hvert år, har man ikke forsøgt at få gennemført i de to økonomiaftaler, man nu har lavet med kommunerne, og det er jo der, man ellers har skrevet at man ville søge at indføre det.
Derfor fik jeg bare den idé, om det bl.a. er De Radikale, der har sagt til Socialdemokratiet, at det ville man ikke have.
For jeg går ikke ud fra, at Radikale Venstre synes, der skal være sådan et loft – eller har jeg forstået det forkert?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Jeg vil bare sige tusind tak for svaret.
For det er klart, at hvis nu det lå sådan og spøgte lidt, at Socialdemokratiet faktisk havde forsøgt at få gennemført det, men var blevet blokeret af sit parlamentariske grundlag, så kunne det selvfølgelig være én sag.
Men nu viser det sig så, at det er Socialdemokratiet, der af helt egen fri vilje slet ikke har ønsket at tage det op over for kommunerne i kommuneforhandlingerne, og det viser jo endnu mere tydeligt, at man ikke har forsøgt at opfylde det valgløfte.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Man kan jo i hvert fald sige, at det ikke ville være realistisk, hvis ikke regeringen havde påbegyndt arbejdet med overhovedet at undersøge, hvordan det rent praktisk kunne lade sig gøre, hvis ikke regeringen havde foretaget de juridiske afklaringer, der skulle til, og hvis ikke regeringen havde taget kontakt til kolleger og andre rundtomkring og påbegyndt et seriøst samarbejde i forhold til at undersøge, hvad der kan lade sig gøre, og hvad der ikke kan lade sig gøre.
Men det er klart, at det, når man prøver at lave en grundlæggende og fundamental ny struktur i et system, der har været dysfunktionelt i årtier, ikke er noget, man gør fra den ene dag til den anden.
Regeringen har ikke engang siddet i et år, og derfor mener jeg, det er for tidligt at bortdømme den her vision.
Mads Fuglede (V), 2020-06-02:
Jeg tror nu, mange vil mene, at alternativet til noget, der er urealistisk, er at tale om det, der er realistisk.
Altså, er det realistisk, at Socialdemokratiet inden for den her regeringsperiode kommer med et udspil til et modtagecenter uden for Europas grænser enten i samarbejde med andre, eller ved at Danmark går helt enegang og selv får en aftale med et land uden for Europa og driver sådan et center?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Jamen jeg mener ikke, at det er rigtigt, at den debat ikke har bevæget sig.
Det er rigtigt, at det er en debat, der har pågået i årevis, men hvis vi tager udgangspunkt i vores eget land, har tidligere regeringer jo ikke her gjort sig den ulejlighed at undersøge, hvilke juridiske foranstaltninger der skulle til, altså hvilke muligheder der var ad den vej, hvilke begrænsninger og hvilke muligheder der måtte være i forhold til dansk lovgivning, konventioner osv.
Altså, alene at lave det helt grundlæggende rugbrødsarbejde er der jo ikke nogen, der har gjort sig ulejlighed med.
Det havde jo været et naturligt sted at starte, hvis man havde ment det alvorligt, når man selv havde tjekket ind i den debat tidligere – det synes jeg er en del af det.
Derudover synes jeg, at der nogle gange er nogle af kritikerne af visionen om et modtagecenter, der skylder et svar på, hvad de mener alternativet er, for ellers bliver alternativet jo status quo, og det er jo ikke bæredygtigt.
Det er i hvert fald en del af risikoen, hvis man ikke accepterer, at vi er nødt til at arbejde på at reformere vores asylsystem grundlæggende.
Mads Fuglede (V), 2020-06-02:
Debatten om et fælles modtagecenter uden for Europa er i europæisk kontekst mere end 30 år gammel.
Derfor tænker jeg, at regeringen må have gjort sig nogle tanker om, hvornår vi ligesom har ringet nok rundt og opdaget, at det er, som det plejer på det område – og så handler vi nu alene og gør det, vi har lovet danskerne, nemlig at få skabt et modtagecenter uden for Europa.
For ellers er det jo sådan et underligt skisma at placere folk i, når man genoptager en debat, man godt ved ikke har bevæget sig i mere end tre årtier.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Jeg vil bare lige spørge til det der med, hvordan man fra SF's side faktisk gerne vil løse opgaven, hvis vi ser på EU's rolle i det.
Jeg har forstået det sådan, at SF er tilhænger af, at man laver et i SF's optik solidarisk fordelingssystem, hvor man så skal fordele flygtningene rundt til Europas lande.
Hvordan forestiller ordføreren sig egentlig, at det vil komme til at foregå i forhold til folkelig forståelse for sådan et system, hvis lande imod deres egen vilje får trukket et antal flygtninge eller migranter ned over hovedet?
Carl Valentin (SF), 2020-06-02:
Tak for det.
I dag debatterer vi, hvilke tiltag der kan begrænse migrant- og asyltilstrømningen til Danmark, herunder særlig fra Tyrkiet.
I første omgang kunne en næsvis tilskuer byde ind med, at det måske var en tvivlsom strategi til at begynde med at betale sig fra en lukket grænse i Tyrkiet.
De fleste ynder at snakke om hjælp i nærområderne, hvilket både jeg og SF er meget enige i er en bydende nødvendighed, selv om jeg stadig har til gode at se Venstre og partiets venner i blå blok forklare, hvad de præcis mener, når de siger det.
Men der er også løsninger, som blå blok slet ikke taler om.
Her tænker jeg især på det forhold, at selv om man har masser af kritik tilovers for et asylsystem baseret på spontan asyl, der med dybt uhensigtsmæssig incitamentstruktur tilskynder hasarderede rejser mod Europa, var det ens egen minister i form af fru Inger Støjberg, der suspenderede det eneste humane og funktionelle alternativ til den spontane asyl, nemlig kvoteflygtningesystemet.
Og her må jeg indrømme, at jeg ikke forstår alle dem, der taler om at ændre incitamenterne i systemet, men som samtidig bidrager til at undergrave det eneste alternativ, som vi har, til den spontane asyl.
I 30 år har vi belagt den danske asylmodtagelse med plastre og uigennemtænkte hovsastramninger.
Jeg erkender, at man ikke kan foretage en reform af det internationale asylsystem i morgen, og derfor har jeg også tålmodighed med regeringen, for så vidt angår etableringen af eksempelvis modtagecentre i tredjelande.
Men jeg fatter ikke, hvordan vi til stadighed er blandt de eneste lande, der tidligere har deltaget aktivt i ordningen, der fortsat bidrager til at underminere den eneste reelle løsning, vi har.
Jeg har ikke det endegyldige svar på, hvordan vi roder os ud af det morads, vi er kommet ind i, med præsident Erdogan.
Og her er første skridt på vejen mod et mere retfærdigt asylsystem i mine øjne altså en genopretning af den danske deltagelse i kvoteflygtningeordningen, så vi kan genvinde troværdigheden og i internationale forhandlinger igen skubbe på for et asylsystem, der hjælper de svageste først og ikke koster menneskeliv i Middelhavet.
Det ser jeg særlig som stærkt, fordi det understreger nødvendigheden af kvoteflygtningeordningen.
Tak for ordet.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-02:
Jeg tror, at udlændinge- og integrationsministeren – nu må han jo rette mig, hvis jeg husker forkert – har sagt på et tidspunkt, at han ønsker, at alle flygtninge i verden bliver fordelt via kvoteflygtningesystemet, fordi man så får defineret, hvem der er flygtninge, helt ved konfliktens rod, så folk ikke skal igennem alt det her folkevandring og farlige rejser.
Det støtter jeg fuldstændig op om.
Det vil da være rigtig godt, hvis man kunne sige, at her er en bunke flygtninge, og de er flygtninge og ikke migranter, og så kunne man fordele dem nogle lande imellem.
Den vision deler jeg.
Det er hr. Kristian Thulesen Dahls konklusion – den må han jo drage, som han ønsker.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Jeg tror, at det, et stort flertal her på Christiansborg drømmer om, er, at man får flyttet hele asylsystemet til et sikkert tredjeland.
Det kunne være Marokko eller Tunesien eller et andet sted, hvor en asylansøger så enten selv indfinder sig eller bliver flyttet hen, hvorefter vedkommende får sin sag behandlet, ja eller nej, og hvis det bliver et ja, finder man et andet tredjeland, hvor vedkommende sikkert kan være.
Der kunne det bare være rart at høre, om Det Radikale Venstre kan se sig selv i sådan et forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-02:
Nu håber jeg, at jeg lever videre, uanset hvad der bliver stemt herinde.
Men det er jo svært at tage stilling til et asylsystem, et nyt asylsystem, som vi ikke ved hvad er.
Så jeg kan ikke svare på spørgsmålet, når jeg ikke ved, hvad jeg skal tage stilling til.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Det tilkommer jo slet ikke os at botanisere på den måde i, hvad der foregår mellem regeringen og dens parlamentariske støttepartier.
Men derfor kunne det alligevel være interessant at høre, hvad Det Radikale Venstre vil gøre eller stemme, eller hvordan de vil agere i det tilfælde, at det, som regeringen – Socialdemokratiet, i hvert fald – siger er en realistisk plan, så også bliver fremlagt.
Kan Det Radikale Venstre leve med, at vi stemmer det her igennem?
For der er jo et flertal, hvis bare regeringen ville oppe sig og få det på plads.
Kan hr. Steenberg løfte lidt af sløret for, hvordan man vil se på den parlamentariske situation?
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-02:
Det var vist ikke et spørgsmål til mig.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Når jeg taler om udlændingepolitik, har det jo ikke noget at gøre med, at jeg ikke synes, at man ikke også skal bekæmpe skattely, så det synes jeg er noget lidt andet.
Jeg tror bare, vi må erkende, at vi er uenige her.
Jeg kan ikke genkende den der logik med, at det er samfundet, der skal stå og sige, hvad vi nu kan gøre, for at du kommer til at føle dig rigtig godt tilpas her, og hvad vi kan lave om, sådan at du kan føle sig endnu mere hjemme, som om du stadig var i dit hjemland.
Jeg ville bare kort kommentere på den lidt, jeg ved ikke, om det var en drillende bemærkning fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Socialdemokratiet står fuldstændig på mål for forståelsespapiret.
Vi siger bare: Hver ting til sin tid.
Og vi havde et andet forslag til et forslag til vedtagelse, så det er helt udramatisk.
Rosa Lund (EL), 2020-06-02:
Det er jeg meget uenig i, altså at det er hinandens modsætninger på den måde, som hr. Rasmus Stoklund beskriver.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi har behov for en stærk sammenhængskraft, og det er også derfor, vi har behov for en stærk integrationsindsats for dem, der så kommer, så vi netop undgår parallelsamfund.
Jeg vil bare gerne opponere imod, at det skulle være for dyrt at hjælpe nogen, eller at det skulle være for dyrt at integrere.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Men kan hr. Stoklund se, at det kan være, at der sidder nogle vælgere derude, der simpelt hen har forstået ordet realistisk på en anden måde end hr. Stoklund og statsministeren og andre?
Jeg kan forstå på hr. Stoklund, at »realistisk« betyder, at der ikke er nogen tekniske barrierer, som forhindrer, at det her kan realiseres.
Jeg tror, der er rigtig mange derude, som har betragtet ordet realistisk som betydende, at det her er noget, man så også vil gennemføre og kan gennemføre inden for en kort årrække.
Så kan hr. Stoklund give en garanti for, at det her er noget, der er realistisk at gennemføre f.eks. i den her valgperiode?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Jeg vil gøre hr. Morten Messerschmidt opmærksom på, at vi fortsat optager nye medlemmer, hvis begejstringen måtte være vedvarende.
Men realismen består jo i, at man fortsat arbejder med det her.
Der er jo ikke noget, man har opgivet, eller hvor man er stødt på grund, fordi eksempelvis nogle konventioner eller andet skulle tilsige, at det her ikke er muligt, eller at andet skulle stå i vejen for det.
Men det er klart, at sådan noget her laver man ikke fra den ene dag til den anden.
Når man har haft et asylsystem i årtier, der ikke har fungeret, når man har nogle strukturer, der ikke fungerer, så ændrer man dem ikke fra den ene dag til den anden.
Det er klart.
Det tager tid.
Men at konkludere, at fordi noget tager tid for en regering, der har siddet i under et år, så er det komplet urealistisk, anerkender jeg ikke.
Den konklusion synes jeg at det er alt for tidligt at drage.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Jeg har selvfølgelig også med både interesse og begejstring læst det her udlændingeudspil, som Socialdemokratiet fremlagde, og det var især side 13, som er der, hvor ideen om at flytte hele asylbehandlingen ud af Danmark, ud af Europa, lanceres.
Retfærdig – ja, jeg kan ikke forestille mig noget mere retfærdigt end at sige, at folk skal søge asyl tæt på, hvor de kommer fra.
Der er vi helt enige i.
Men det, der jo er interessant, hr. Stoklund, er det realistiske.
Der kan hr. Stoklund jo altså ikke helt undslå sig at få defineret lidt nøjere, hvad det realistiske i det her er.
Nu har Socialdemokratiet regeringsmagten, og oven i købet for første gang i, jeg ved ikke hvor mange år, skal man ikke engang dele den med De Radikale eller andre partier.
Så hvornår får vi det her?
Hvor realistisk er det i virkeligheden, at det, som står på side 13 her i Socialdemokratiets udspil, også bliver en realitet?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Det sidste først: Jeg kender ikke datoen for, hvornår det måtte være muligt at åbne sådan et modtagecenter.
Men jeg synes da, det er helt rimeligt at holde fast i, at man på et helt afgørende sted, hvor der er noget helt fundamentalt strukturelt galt med den måde, det internationale asylsamarbejde fungerer på, har en vision for at gøre det på en anden måde, og at man så forfølger den og arbejder seriøst med den.
Og det arbejde pågår jo.
Jeg kunne bedre forstå kritikken, hvis det var sådan, at regeringen slet ikke foretog sig noget i den her sammenhæng.
Men så længe man arbejder seriøst med det og har en ambition om, at det skal lykkes, er jeg da stadig væk fortrøstningsfuld og optimistisk.
Og alternativet er jo altså at acceptere status quo.
Det kan vi jo heller ikke leve med.
Nej, det kan jeg naturligvis ikke, for det er jo meget, meget vanskeligt at lave sådan et center her.
Men derfor kan man jo godt gøre, hvad man kan, indtil det står færdigt og projektet forhåbentlig er lykkedes.
Og jeg synes da, at gårsdagens nyhed om, at man nu hjælper Tunesien med at træne grænsevagter og laver en uddannelsesinstitution for styrket grænsebevogtning, så der er en af de middelhavsrute, som vi kender, og som vi ved har betydet meget, der nu giver sværere vilkår for de menneskesmuglere, der har sikret migranters adgang til Europa ad den vej, jo er et lille bidrag til at tænke asylpolitik og migrantpolitik på en ny måde.
Men det er klart, og det ved hr. Marcus Knuth jo også godt, at der ikke er nogen, der kender datoen for, hvornår det vil lykkes at oprette sådan et modtagecenter.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-02:
Jeg er jo rigtig glad for, at ordføreren siger, at håbet stadig væk er at få etableret det her modtagecenter i Nordafrika.
Men kan vi ikke komme lidt nærmere på, hvor længe vi skal vente på det?
Er det år?
Eller er vi helt oppe i årtier?
Kan ordføreren bare komme sådan lidt i retning af at sige, hvor længe vi skal vente på det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Vi har ikke opgivet det her modtagecenter, og indtil da har vi jo i fællesskab truffet en række foranstaltninger, som er noget af det, der skal være med til at modvirke, at det her sker.
Det er jo derfor, at det er vigtigt at få etableret det her modtagecenter.
Det er jo, fordi det vil have den langsigtede effekt, at det ikke vil være attraktivt at søge asyl i Danmark, fordi man på forhånd ved – især hvis man er en af dem, der ikke engang har et berettiget asylmotiv, og det er dog trods alt en stor del af de her asylansøgere, der kommer, der viser sig ikke at have, og så vil effekten tynde ud – at det ikke kan betale sig.
Så bliver de sat på et fly og bliver fløjet tilbage til et land, hvor end det nu kommer til at være, og får behandlet deres sag der og bliver afvist, og hvis de ikke bliver afvist, så lander de i en flygtningelejr i et eller andet område i nærheden.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-02:
Hvis det er så usikkert og uhåndgribeligt, er det så overhovedet fair, at Socialdemokratiet gik til valg på det?
Altså, for lidt over et år siden var det jo hovedtemaet i udlændingepolitikken, da Socialdemokratiet gik til valg.
Er det så fair over for danskerne, over for os her i Folketinget nu et år senere at sige: Det er så uhåndgribeligt, det kan vi egentlig ikke rigtig relatere til?
Hvis jeg må følge op med endnu et spørgsmål: Når vi står her igen om et år, hvis Dansk Folkeparti eller et andet parti indkalder til en debat, vil modtagecenteret så være på plads?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Når man læser udspillet, synes jeg, det er tydeligt, at »realistisk« i høj grad henviser til den totale mangel på bæredygtighed, der er i det nuværende system.
Det realistiske består i, at det i dag, som det har været i årtier nu, er urealistisk at blive ved med at tro, at folk fra den tredje verden – og i øjeblikket er det jo i høj grad også migranter, altså folk, der ikke har et reelt asylbehov – skal komme til Nordeuropa, indkvarteres her og leve til deres dages ende i Nordeuropa.
Det er ikke den måde, vi løser verdens flygtningeproblemer på.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-02:
Jeg har egentlig bare bedt om ordet, fordi jeg vil sige tak for, at vi har fået søsat en migrationssociologisk studiekreds her i Folketinget.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Da vi havde debatten i sidste uge, hvor vi havde nogle andre forfattere på bordet, var der jo en af forslagsstillerne, som sagde, at den her migrationssociologiske forskning var drevet af politik, altså underforstået, at forfatteren havde skrevet konklusionen først politisk og så fået data til at passe sammen.
Så mit spørgsmål er, om hr. Rasmus Stoklund kan bekræfte, at både Paul Collier og Robert Putnam faktisk er det, man på engelsk kalder liberale, altså at deres politiske udgangspunkt ikke er et højreorienteret politisk udgangspunkt, men at det er liberale forskere, som har bøjet sig for deres data.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Der er et modsætningsforhold imellem det, hvis man insisterer på, at de mennesker skal hjælpes i ens eget samfund.
Hvis man har et velfærdssamfund med universel velfærd som det danske, kan det kun hænge sammen på lang sigt, hvis der er relativt lukkede grænser.
Ellers skal man være en indvandrernation, altså være et land, hvor man har et meget, meget lavt velfærdsniveau som udgangspunkt, hvor man forsikrer sig til ting, og så kan man godt have åbne grænser, for så sejler folk lidt deres egen sø, når de kommer dertil, men så er man ikke så afhængig af den samme form for sammenhængskraft, og så kan man leve ved siden af hinanden i forskellige parallelsamfund og skabe sine egne små kvarterer.
Men det betyder jo ikke, at man ikke skal hjælpe folk i nød, for det vil vi stadig gerne, og man kan godt hjælpe folk i nærområderne, og det er jo også det, vi taler for.
Rosa Lund (EL), 2020-06-02:
Jeg skal bare bede hr. Rasmus Stoklund om en enkelt afklaring.
Jeg blev nemlig lidt i tvivl om, hvad hr. Rasmus Stoklund sagde.
Er der en modsætning mellem at have et stærkt velfærdssamfund og det at hjælpe mennesker på flugt, eller kan begge dele godt lade sig gøre?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Altså, jeg tror faktisk, at danskerne har fuld forståelse for, at det her er en vanskelig opgave.
Og jeg synes egentlig også, at fru Pernille Vermund peger på noget paradoksalt her, for fru Pernille Vermund siger jo selv, at der åbenbart er et bredt flertal i Folketinget, der bakker op om det her, og alligevel har jeg nu efterhånden oplevet en del debatter, hvor det handler mere om at prøve at forklare, hvorfor det ikke kan lade sig gøre, og komme sten i skoen på projektet.
Altså, jeg forstår egentlig ikke, hvorfor man så ikke anlægger en sådan lidt mere konstruktiv tilgang til det og tager det med til sine søsterpartier rundt om i Europa, eller hvad ved jeg – altså prøver at bakke konstruktivt op i stedet for at prøve at tale det ned.
Jeg har tillid til, at danskerne godt ved, at det her er en kompleks opgave, men at de samtidig har tillid til, at vi arbejder seriøst med det, og det gør vi.