runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2024-02-07:
Tak for det, og tak for spørgsmålet, som bestemt er relevant.
Lad mig starte et lidt andet sted.
Som det også er spørgeren bekendt, står Danmark i en alvorlig sikkerhedspolitisk situation, der siden Ruslands invasion af Ukraine desværre kun er blevet skærpet.
Det betyder, at forsvaret står over for vigtige skridt i opbygningen af et slagkraftigt og ikke mindst højteknologisk dansk forsvar, der i endnu højere grad skal leve op til krav og forventninger fra NATO og EU.
Der ligger mange nye opgaver i den historiske opbygning, herunder at forsvaret skal blive styrket.
Der bliver også løbende undersøgt flere mulige tiltag.
Forsvaret skal være en attraktiv moderne arbejdsplads, som kan tiltrække, men ikke mindst fastholde, soldater, og hvor de ansatte har lyst til at være ansat i længere tid.
Civiluddannelsesordningen har tidligere været anvendt i forsvaret for at fastholde og efteruddanne soldater.
Med ordningen kunne fastansatte sergenter og konstabler optjene ret til uddannelse med løn.
Med forsvarsforliget i 2013 blev muligheden for ansættelse med ret til optjening af uddannelse med løn desværre udfaset, men meget har ændret sig siden dengang, og jeg er også åben for at se på, om der kan være elementer fra den tidligere ordning, der kan tjene som inspiration til fremtidige tiltag.
Det er dog ikke et spørgsmål, som jeg alene tager stilling til.
Det er jo noget, som vi kommer til at drøfte med forligspartierne, hvor Danmarksdemokraterne jo også er en del af aftalekredsen.
Vi kommer til senere i år at tage hul på en yderligere diskussion om hr-initiativer, som har det formål at give bedre vilkår for vores fastansatte og ikke mindst vores fastansatte personel, og det kommer bl.a. til at betyde, at vi må se ind i andre potentielle muligheder.
Herunder er det også min forventning, at vi kommer til at diskutere hele spørgsmålet om civil uddannelse, altså CU.
Morten Vehl (DD), 2024-02-07:
Tak for svaret.
I dag er det jo sådan, at det at være soldat ikke nødvendigvis længere er en livsstil, som det var engang, og dermed heller ikke nødvendigvis er et job for livet.
Det kan der være mange årsager til, men udsigten til en mangeårig lav løn samt mangel på civil kompetencegivende uddannelse påpeges jo af soldaterne og to af soldaternes fagforeninger som også at være noget af årsagen – og måske en af hovedårsagerne – til den høje personaleafgang fra forsvaret.
Og det er en personaleafgang efter forholdsvis kort tids tjeneste.
Vi vil jo egentlig bare gerne have dem til at blive en smule længere.
Den her uddannelsesordning, som man har haft tidligere, og som vi går og tænker på at man kunne genindføre i en eller anden form, tyder jo på at kunne medvirke til, at de unge menneskers tid i forsvaret forlænges, og at de dermed rent faktisk gør tjeneste i længere tid end det, de ser ud til at gøre i dag.
Hvad tænker forsvarsministeren om det?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-02-07:
Jeg tænker, at det er nogle rigtig fornuftige tanker, som der bliver givet udtryk for, og jeg er sådan set også åben over for at diskutere det.
Det er også derfor, at vi med den delaftale, der blev lavet her i midten af juni måned, har aftalt, at vi i løbet af foråret 2024 kommer til at diskutere, hvad vi kan gøre yderligere i forhold til hr-området.
Det, som jo er rigtigt i det, som spørgeren sætter fokus på, er, at det er vigtigt at sørge for, at vi bliver bedre til at fastholde vores personel.
Vi – forsvaret – er sådan set dygtige nok til at rekruttere, men det er fastholdelsen, der er udfordringen, og jeg deler nogle af de tanker, som spørgeren giver udtryk for.
Morten Vehl (DD), 2024-02-07:
Nu tænker jeg jo heller ikke, at det skal være et mål i sig selv at sende alle soldater på CU efter en årrække i forsvaret, men dog, at det skulle være et incitament for at holde på dem i længere tid og dermed faktisk købe noget tid til at give dem et indtryk af, hvad der er af andre karrieremuligheder i forsvaret.
Det kunne jo godt være, at nogle soldater ville benytte CU'en til at holde nogle muligheder åbne og ikke bare bruge den til at forlade forsvaret.
Kunne man forestille sig en håndsrækning i den retning?
Charlotte Munch (DD), 2024-02-07:
Og jeg synes desværre, at debatten i dag viser, at vi har en regering og ikke mindst en udenrigsminister, der sender de helt forkerte signaler, både i forhold til vores allierede, men særlig også i forhold til Israel.
Debatten i dag bærer præg af en udenrigsminister, der måske har glemt, hvad der skete den 7. oktober – et afskyeligt terrorangreb begået mod Israel.
Og så har man altså fundet frem til, at danske skattekroner går til en FN-organisation, som har haft ansatte, der har været involveret i det angreb.
Men alligevel har vi en regering anført af udenrigsministeren, der mener, at vi skal fortsætte med at støtte netop den organisation, selv om flere lande, som vi normalt samarbejder med, straks lagde støtten på is, da man fandt ud af, at de havde været involveret i angrebet.
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg synes, det er skammeligt.
Det er et kæmpe svigt over for Israel.
Hvis det er det, som udenrigsministeren forstår ved begrebet pragmatisk idealisme, står vi helt af.
For vi ved, at fortsætter støtten til UNRWA, er det jo de facto status quo, hvilket betyder, at det ingen konsekvens medfører – som om intet er sket.
Det er en direkte hån mod de mange israelere, der mistede livet den 7. oktober.
Så vil jeg gerne slutte med at understrege, at man skal droppe støtten nu, ikke i morgen, ikke om nogle måneder, men nu.
Tak for ordet.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-02-07:
Der er ikke nogen grund til at bruge tiden på at give et alt for langt svar på det.
Jeg er jo helt enig i, at selv om den tidligere CU nok havde nogle indbyggede skavanker i sig og så blev afskaffet, betyder det ikke, at der ikke var gode elementer i det også at have civil uddannelse for at fastholde forsvarets personel.
Så det synes jeg jo også giver god mening at drøfte senere her på foråret, og det er jo så også det, vi i den brede kreds af partier, der lavede aftalen her den 17. januar, har aftalt at gøre.
Morten Vehl (DD), 2024-02-07:
Når jeg lige sådan hører soldaternes reaktion på det første delforlig, er de ord, jeg hører, luftkastel, uambitiøst og højtflyvende.
Hvornår har man tænkt sig at opdele den her hr-del af forliget i nogle elementer, som soldaterne rent faktisk kan forstå?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-02-07:
Jamen jeg skal da ikke udelukke, at der er nogen, der kan bruge forskellige ord.
Jeg synes jo ikke, at det er dårligt, at vi nu sætter et stort milliardbeløb af til at styrke hele rekrutterings- og hr-delen i det danske forsvar.
Det er der et stadigt stigende behov for.
Så man kan være helt tryg ved, at det nu bliver foldet ud.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Mener ministeren, at det er vigtigt at besvare Folketingets spørgsmål?
Nicolai Wammen (S), 2024-02-07:
Jeg kan svare entydigt ja.
Det er vigtigt at besvare folketingsspørgsmål.
Spørgsmål er en meget central del af det parlamentariske arbejde, og derfor skal der selvfølgelig også fremsendes fyldestgørende svar på dem inden for de frister, som Folketinget nu sætter.
Der kan være nogle tilfælde, hvor det ikke er muligt at udarbejde et fyldestgørende svar inden for tidsfristen, f.eks. når et svar kræver komplicerede beregninger og/eller koordinering med en række andre ministerier.
Her kan det være nødvendigt at fremsende et foreløbigt svar, men det klare udgangspunkt skal være, at folketingsspørgsmål skal besvares endeligt inden for den oprindelig fastsatte frist.
Jeg mener ikke, at Finansministeriets svartider og den generelle svartidsstatistik er tilfredsstillende.
Finansministeriet sætter en ære i at svare grundigt og med afsæt i den seneste nye viden, men der er også eksempler på, at svartiden er for lang, og det udvalgsspørgsmål, fru Sólbjørg Jakobsen tidligere har stillet og henviser til i dagens § 20-spørgsmål, er et eksempel på det.
Det har simpelt hen taget for lang tid.
Det blev stillet den 11. oktober 2023, og der er først kommet svar til Finansudvalget mandag i denne uge.
Det er ikke godt nok.
Det er uanset kompleksiteten i spørgsmålet en for lang svartid, og jeg er ikke tilfreds med, at vi ikke i højere grad har holdt Finansudvalget løbende orienteret om årsagen til ventetiden.
Jeg har tilbage i december iværksat et internt arbejde i Finansministeriet med at øge rettidigheden i besvarelserne af folketingsspørgsmål.
Det vil selvfølgelig tage lidt tid, før man vil kunne se det i statistikkerne, men bl.a. på baggrund af det svar til spørgeren, som har taget lang tid, så har jeg et stærkt fokus på det her og vil gerne takke spørgeren for at sætte lys på den her problemstilling.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-07:
Tak for svar, og også tak for anerkendelsen af forløbet i det spørgsmål, som ministeren ved jeg refererer til, nemlig spørgsmålet fra oktober.
Her er der et spørgsmål, der bliver stillet i oktober
Det er ikke et spørgsmål, som ikke er blevet besvaret før af Finansministeriet, og det er ikke, fordi Finansministeriet har ændret den nye kontanthjælpsaftale eller noget.
Det er jo lavet på gamle satser, gamle beregninger, og der er intet i det her, der taler for, at det her skulle tage lang tid.
Derfor tænkte jeg også selv, at jeg har været uheldig ikke at få et hurtigt svar fra Finansministeriet på et forholdsvis simpelt spørgsmål.
Så jeg dykker længere ned og kan se, at Finansministeriets svartider er faldet fra 62 pct.s rettidighed til i sidste kvartal sidste år at være helt nede på 19 pct.
Vi har også før hørt ministerierne sige, at der bliver arbejdet på det her, og vi har også hørt Præsidiet sige, at der da skal ruskes op i det.
Vil ministeren redegøre for, om man har nedprioriteret at svare på Folketingets spørgsmål?
Finansministeriet har aldrig haft færre udvalgsspørgsmål end lige nu.
Aldrig nogen sinde har der været færre spørgsmål til Finansministeriet, og alligevel går det så langsomt, og man får kun utilstrækkelige svar.
Det synes jeg ikke er i orden.
Vi kan i Folketinget ikke passe vores job, hvis I ikke passer jeres job i Finansministeriet, og en del af det er at besvare vores spørgsmål.
Det kan ikke tage 4 måneder at finde ud af, hvad det vil give af økonomisk gevinst, at en ledig ikke er ledig mere, selv om det er et kompleks spørgsmål, for det er det, men det er jo ikke et nyt.
Jeg synes, vi mangler svar på, hvad der er sket.
Har man nedprioriteret Folketingets spørgsmål?
Nicolai Wammen (S), 2024-02-07:
Som jeg også sagde i mit første svar, er der ingen tvivl om, at de spørgsmål, der stilles af Folketingets medlemmer, naturligvis skal besvares, og det skal som udgangspunkt ske inden for de gældende tidsfrister.
Men det betyder ikke, at man ikke skal svare inden for tidsfristerne.
Man har ikke nedprioriteret at svare Folketinget, og jeg har bedt om, at man har et særligt fokus på det fremadrettet, for de procenter, som der bliver refereret til, er jeg ikke tilfreds med som minister, og det har jeg også meddelt mit ministerium.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-07:
Jamen det er jeg glad for at høre, for jeg synes, det er besynderligt.
Du skal ikke have en doktorgrad i sandsynlighedsberegning for at vide, at det er pudsigt, at jeg indkalder til et onsdagsspørgsmål og skal hive ministeren i salen for at få svar på et spørgsmål tilbage fra oktober, og vupti, så var der et svar i mandags på mit udvalgsspørgsmål, som jeg har stillet for 4 måneder siden.
Jeg synes, det er respektløst, hvis man skal hive folketingsmedlemmer og ministre i salen for at få svar på et relativt simpelt spørgsmål.
Derfor håber jeg, at det ikke kun er ord, men at vi reelt kommer til at se handling her.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Tak for det.
Det der med at have blik for nuancer og forskellige hensyn er noget, der ofte kommer til partier, der er i regering, og det er meget sundt at have det åg.
Men det kan jo godt være, at man alligevel også tidligere, mens man havde de hensyn, var så firkantet, som Liberal Alliance er i dag.
Og det er derfor, mit spørgsmål til udenrigsministeren, der jo tidligere har været i en regering med Liberal Alliance, skal gå på, om det også dengang var så åbenlyst for partiet, at UNRWA slet ikke skulle have nogen som helst penge, og at den daværende udenrigsminister, der var formand for Liberal Alliance, stod hårdt over for den daværende statsminister på, at det var sådan, det skulle være, og slet ikke havde blik for humanitære hensyn og en hverdag i Palæstina, og at man slog hårdt ned dengang, eller hvad?
Er det ikke korrekt, at også andre under det åg selvfølgelig må have et andet blik end den noget unuancerede fremstilling, vi har hørt i dag?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Jeg glæder mig bare over, at hr. Karsten Hønge er glad for mit svar.
Jeg synes, det er vigtigt at insistere på nuancen.
Det er godt nok også svært.
Jeg må sige, at jeg aldrig selv har befundet mig i en politisk sammenhæng, hvor der er så stor forskel mellem, hvad der siges i åbne rum, og hvad der siges i lukkede rum, og hvor nuancerne er i de lukkede rum og de bliver sort-hvide i de åbne rum.
Jeg noterer mig f.eks., at når regeringen går ud med den her position, som vi gik ud med i Jyllands-Posten i dag, så kan jeg se, at der fra begge sider falder kritik ned.
Der er sådan en tendens til, at man kun læser halvdelen af sætningen – altså den sætning, der rummer den eventualitet, at pengene ikke kommer, eller det, der egentlig er udgangspunktet, at pengene kommer, medmindre vi bliver skuffet i verdenssamfundets evne til at håndtere det her.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Tak for den nuancering af det, netop fordi man selvfølgelig er begrænset af de 50 ord.
Men netop det der med at brede det lidt ud over, at det her ligesom står og falder med økonomi, er noget, der virker godt udadtil.
Man kan sige, at nu stopper vi udbetalingerne, men hvor der jo er helt anderledes mere konstruktive muligheder for at få rettet UNRWA til, som jo åbenlyst er en organisation, der ud over lige at kæmpe med de her rådne æbler, som udenrigsministeren kalder det, jo selvfølgelig også kæmper med andre ting.
At man nu fra regeringens side sammen med andre donorlande ser på, at man kan få den nødvendige ændring og tilpasning af UNRWA, er et svar, jeg er meget glad for.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Jo, og her er vi så limiteret af de her 50 ord, eller hvor mange der nu må være i en vedtagelsestekst, og derfor vil jeg egentlig gerne henvise uden at stå og fremhæve ét medie frem for andre til den kronik, som jeg har skrevet sammen med udviklingsministeren i Jyllands-Posten i dag, fordi det her handler nok så meget om at få skabt en udvikling, der gør, at verdenssamfundet kan genvinde den tillid til UNRWA, som jo klart er udfordret af det, der sker her, og det er noget, vi ønsker at understøtte
Det er noget, som både udviklingsministeren og jeg selv engagerer os i, også i direkte dialog med andre donorlande, som uanset det billede, der tegnes i offentligheden, ikke ligger ret langt fra den danske position.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Jeg synes jo, det er ren fornuft, når forslaget til vedtagelse fra regeringen siger, at Folketinget anerkender, at FN har ageret og igangsat undersøgelser, og at Danmark vil tage nøje bestik af det.
Hvorfor skulle man ellers sætte noget i gang, hvis man ikke ville tage bestik af det?
Det, jeg bare vil spørge ind til, er, at man i udtalelsen har fokuseret på udbetalinger.
Kunne man ikke forestille sig, at man tager bestik af de undersøgelser og dermed vil forlange organisatoriske ændringer, fjernelse af ledelseslag, omorganiseringer, nye retningslinjer?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Jeg hørte godt, hvad der blev spurgt om.
Det er et led i den her tendentiøse jagt på nogle detaljer med afsæt i en tilgang til den her debat fra Liberal Alliances side, som er så ufattelig fejlbehæftet, at jeg godt forstår, at hr. Jesper Petersen før stillede det spørgsmål til Radikale Venstre.
Jeg gider ikke gå ind i det der spin.
Altså, hr. Henrik Dahl omtaler FN som en idiotorganisation.
Hr. Henrik Dahl fremturer i offentligheden med påstande om, at Danmark skulle have en anden position i den her sag end f.eks. EU.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om de har haft en fast tilstedeværelse i Gaza, så de kender til forholdene i Gaza.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak for det.
Jeg beklager, at jeg snublede i de parlamentariske procedurer her.
Så jeg skal gøre det kort og blot læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Alternativet og Enhedslisten.
Folketinget udtrykker dyb bekymring for den katastrofale humanitære krise i Gaza og noterer sig UNRWA’s afgørende rolle i nødhjælpsindsatsen og appellerer til, at alle lande fastholder støtten.«
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Nu ville det være meget dårlig stil at referere fra regeringsinterne drøftelser.
Jeg kan bare konstatere, at de regeringer, der har været igennem tiden, har ført den politik, de har ført, og med opbakning fra de partier, der har indgået i regeringen.
Og Danmark har i en meget, meget lang årrække været en stor donor til UNRWA, og det har jeg ikke nogen erindring om at der har været stillet sådan afgørende spørgsmålstegn ved.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
Det kan jeg bekræfte.
Det er jo en organisation, der alene er fokuseret på palæstinensere i det, man så kalder Palæstina, eller der, hvor de muslimske palæstinensere bor, eller hvad man nu vil kalde det , altså der, hvor UNRWA agerer?
Eller skal de alene sidde oppe i Amman i Jordan?
Det ville jo være ret oplagt, når nu vi har fundet ud af – det er der i hvert fald evidens for – at hver fjerde af UNRWA's medarbejdere nærer antisemitiske synspunkter og er proterroristiske, at man så sendte nogle derned.
Så har man planer om det?
Charlotte Munch (DD), 2024-02-07:
Af samme kronik fremgår det bl.a., at flere udtrykker håb om, at lande som Danmark vil holde fast i støtten til UNRWA, så organisationen ikke kollapser helt.
Vil ministeren redegøre for, hvem der har udtrykt dette?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
Jeg kan huske, at Gaddafi var leder af FN's Menneskerettighedsråd og andre festlige ting.
Men det er åbenbart den skæreste og sundeste fornuft.
Det har ikke noget med idioti at gøre, kan jeg forstå, når man spørger udenrigsministeren.
Men det, jeg egentlig gerne vil høre, er i forhold til at følge op på det, som hr. Henrik Dahl nævnte, nemlig at nu skal Danmark stå i spidsen eller i hvert fald være en del af den her UNRWA-undersøgelse med Institut for Menneskerettigheder, og den er så baseret i Jordan.
Altså, har man tænkt sig, at de skal gå rundt og tale med nogle af de mennesker, hvor man altså må sige, at hver fjerde nærer terroristsympatier?
Vil man så prøve at se, om man kan tale med de tre ud af fire, som angiveligt har gået rundt i flere år, måske i årtier, og slet ikke opdaget, at det var en dybt antisemitisk følelse, der prægede deres arbejdsplads?
Thomas Danielsen (V), 2024-02-08:
Selv tak.
Jeg kommer til at inddrage jer i hele processen.
Jette Gottlieb (EL), 2024-02-08:
Jeg vil bare værdsætte, at ministeren anerkender, at der er tale om en vægtning mellem de forskellige hensyn.
Det er jeg glad for, og jeg er også glad for, at ministeren siger, at forligskredsen, dvs. hele Folketinget, vil blive inddraget i situationer, hvor ministeren vil lave f.eks. ændrede grænseværdier, forstår jeg, og sådan noget.
Thomas Danielsen (V), 2024-02-08:
Tak for ordet og de faldne bemærkninger.
Så det her kan række vidt, men hvis vi skal holde os lidt mere stramt til, hvad det er, vi vedtager, så er det jo et lovforslag, som udspringer af vores IP35-aftale.
Og det følger af infrastrukturplanen, at parterne med aftalen ønsker at udbygge vores jernbaneinfrastruktur, så togtrafikken styrkes, og det bliver endnu mere attraktivt at vælge toget.
Og det er projekterne i lovforslaget gode eksempler på.
Med lovforslaget bliver der fastlagt rammer for en række konkrete anlægsprojekter, som har det tilfælles, at de vil øge kapaciteten på Øresundsbanen, der jo er den centrale korridor mellem Danmark og Sverige.
Kapacitetsudvidelsen vil være til gavn for de togpassagerer, der rejser på tværs af landegrænsen, men udvidelsen vil også være til gavn for de mange passagerer, der skal rejse mellem hovedstaden og resten af Danmark, da Øresundsbanen sammen med det kommende store knudepunkt København Syd Station vil muliggøre indsættelsen af flere tog.
Hertil kommer, at Øresundsbanen i mange år har været presset på kapaciteten, hvilket har resulteret i en lav punktlighed, og med disse projekter afhjælper vi altså den udfordring.
Kapacitetsudvidelsen vil også være til gavn for godstogstrafikken, da det sikrer bedre kapacitet til at håndtere den forventede fremtidige stigning af banegods som følge af etableringen af Femern Bælt-forbindelsen, og her tænker jeg særlig på overhalingssporet ved Kalvebod.
I forbindelse med et anlægsprojekt vil der i sagens natur være mange bekymringer om, hvilke påvirkninger anlægsprojekterne vil have i det nære miljø.
Som det fremgår af lovforslaget, skal de tre projekter fortsat efter lovforslagets vedtagelse godkendes og miljøundersøges i overensstemmelse med de gældende miljøregler.
Et centralt element er muligheden for at fastsætte særlige støjgrænser, samtidig med at der er en mulighed for behørig kompensation til de berørte borgere.
Det ses bl.a., i forhold til hvornår man arbejder i forhold til dag og nat.
Afslutningsvis vil jeg gerne sige tak for de faldne bemærkninger.
Jeg har stor respekt for ønsket om drøftelser i udvalget, og kan jeg bistå med noget, står jeg naturligvis til rådighed.
Det kommer til at ske efter de helt normale rammer, der er, men jeg vil naturligvis inddrage forligskredsen i den løbende proces, så når jeg får resultater ind, vil jeg involvere forligskredsen.
Og vedrørende det her med at afskaffe klageadgangen kan jeg godt forstå, at det ikke lyder særlig optimalt, men på den anden side er vi i gang med at have lukket sporet et sted og er i gang med et anlægsarbejde, og kommer der en klage, som vil have opsættende virkning, vil det have rimelig store konsekvenser at stoppe et anlægsarbejde, på grund af at vi nu skal have behandlet en klage.
Så det er jo årsagen dertil, og det er igen helt normal praksis, det bliver kørt efter.
Dette var ordene.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-08:
Tak for det, formand.
Der er ingen tvivl om, at jeg nok er bilejernes mand på Christiansborg, men derfor skal man jo ikke tale dårligt, når der sker noget godt for godstransporten og også for togtransporten.
Det ene udelukker jo ikke det andet, så derfor kommer jeg også til at støtte forslaget, selv om jeg måske ikke helt deler Konservatives højspændte tale om, at det er revolutionerende for Danmark.
Men godt gået, vil jeg sige til den konservative ordfører.
Må jeg ikke også komme med en lille bemærkning til go Uber-ministeren dernede om, at det er fornemt, hvis det kommer til at lykkes.
Men jeg kommer til at støtte forslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2024-02-08:
Tak for ordet.
Jeg kan sådan set gøre det ganske kort, for Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte det her forslag, som jo er en del af vores »Aftale om Infrastrukturplan 2035«.
Det er vigtigt med vores kapacitet på jernbanenettet og de tre dele af Øresundsbaneopgraderingen, bl.a. udvidelsen af Københavns Lufthavn Station og etableringen af vendesporet.
Og i Dansk Folkeparti er vi særlig glade for, at der i lovforslaget gives mulighed for kompensation til de borgere, der bliver påvirket af støjen fra byggeriet, så de også kan tage ophold uden for deres egne hjem.
Som sagt støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-02-08:
Tak for ordet.
Det her lovforslag er en del af »Aftale om Infrastrukturplan 2035«, som Alternativet og resten af Folketinget er en del af.
Med lovforslaget styrker vi fremdriften i jernbaneprojekterne på Øresundsbanen.
Projekterne er væsentlige for at udvide kapaciteten på banen.
I det sidste kvartal af 2023 var der 125.000 personrejser pr. døgn over Øresund, hvoraf en stor del var med Øresundsbanen.
Derfor synes vi i Alternativet, at det giver rigtig god mening at sørge for, at kapaciteten udvides, så der kan køre flere passagertog såvel som godstog.
Alternativet støtter lovforslaget.
Tak for ordet.