Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Tak for det.
Det er regler, der er blevet strammet løbende siden 2001, for før da var familiesammenføringsreglerne alt, alt for lempelige.
Men det var et middel til at sikre en langt bedre integration, til, at man ikke holdt fast i, at man skulle hente sin ægtefælle i sit gamle hjemland, og det var en beskyttelse særlig af yngre kvinder.
Vi kunne se, at selv om unge kvinder med indvandrerbaggrund tog en uddannelse og klarede sig godt, så var der, hvis de blev familiesammenført med en ægtefælle fra deres forældres hjemland, en overordentlig stor sandsynlighed for, at de forlod arbejdsmarkedet og dermed ikke var en aktiv del af det danske samfund.
Så vi har strammet rigtig meget og heldigvis for det, for det var det rigtige og det nødvendige at gøre, og det har vi gjort i rigtig mange år.
Men vi ser så også nogle eksempler, hvor reglerne rammer skævt i forhold til det, der var formålet.
Derfor sagde vi fra Venstres side allerede inden folketingsvalget i 2022, at vi var villige til at se på, om reglerne ikke kunne indrettes på en klogere måde, så vi kunne gøre noget ved nogle af de mærkelige historier, som jeg tror vi alle er blevet mødt med.
Men samtidig gør vi det på en måde, hvor vi ikke går på kompromis med den stramme udlændingepolitik og de stramme regler for familiesammenføring.
I dag er det sådan, at f.eks. en dansk ingeniør, der har været bosat i en årrække i USA og har stiftet familie og nu ønsker at vende hjem til Danmark med sin familie på grund af ønsket om at vende tilbage til sit hjemland med udsigt til et vellønnet job, skal leve op til strengere krav, end hvis det var en amerikansk ingeniør, der havde fået det samme jobtilbud, og som gerne ville have sin familie med under opholdet i Danmark.
Det har jeg svært ved at forstå logikken i, og derfor er det fornuftigt, at regeringen med lovforslaget foreslår en ny ordning for hjemvendte udlandsdanskere, så de får samme muligheder for at få familien med til Danmark som internationale arbejdstagere, hvis deres job opfylder de samme vilkår.
Det giver ikke meget mening at gøre det unødvendig svært for dygtige udlandsdanskere, f.eks. ingeniører eller forskere, at vende hjem til Danmark, når deres kompetencer kan gøre stor gavn herhjemme.
Og nogle af de eksempler, vi har set i medierne, handler om danskkravet.
Det er helt almindelige danskere, som ikke på papiret har bevis for, at de mestrer deres modersmål, og derfor kan de ikke få ægtefællesammenføring, selv om de i øvrigt lever op til de øvrige krav, som også er ganske strenge.
Det er selvfølgelig helt rimeligt, at man skal kunne tale dansk for at få sin ægtefælle til Danmark, men når f.eks. en mand, der har arbejdet i det danske forsvar og har været på arbejdsmarkedet gennem årtier, får afslag på at få sin ægtefælle til Danmark, fordi han ikke kan bevise sine danskkundskaber, da han gik ud af folkeskolen uden at afslutte 9. klasse for at arbejde i stedet for,
ja, så er der brug for et serviceeftersyn af reglerne.
Vi skal ikke afskaffe danskkravet, og det bliver der heller ikke lagt op til med det her lovforslag.
Forventningen er selvfølgelig fortsat, at man skal kunne snakke dansk, men det foreslås at ændre muligheden for, hvordan man lever op til danskkravet, så de danskere, der stoppede deres skolegang alt for tidligt og i stedet har brugt mange år på arbejdsmarkedet, ikke straffes for at have fravalgt skolebænken til fordel for arbejdsmarkedet.
Det vil fortsat være sådan, at kommunerne kan benytte den økonomiske sikkerhed, der er stillet, hvis der senere måtte blive udbetalt ydelser eller lignende til den familiesammenførte ægtefælle.
Dermed er der fortsat en økonomisk sikkerhedsstillelse, der gør det muligt, at den familiesammenførte ikke ligger samfundet til last.
Og jeg synes, at der er fundet en fornuftig balance.
Så mener jeg også, at det er ganske fornuftigt, at lovforslaget sikrer, at personer, der er sigtet for kriminalitet, ikke kan få permanent opholdstilladelse og så kort tid efter modtage en fængselsdom.
Altså, er man sigtet, skal sagen være afsluttet, før der kan komme en endelig afklaring på ens ansøgning.
Samlet set justerer lovforslaget nogle regler, hvor det har været tiltrængt, uden at vi på nogen måde underminerer den stramme udlændingepolitik.
Det er ganske fornuftigt, og derfor støtter Venstre lovforslaget.