runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-26:
Mange tak for det til Alternativets ordfører.
Jeg synes, det er en spændende tanke med regionerne.
Jeg er også bevidst om, at den ikke er perfekt, forstået på den måde, at vi nu lidt har drøftet casen med Jyllinge Nordmark, hvor man jo f.eks. er i den situation, at Roskilde Kommune hører under Region Sjælland, hvorimod Egedal hører under Region Hovedstaden, og hvordan gør man det så i sådan nogle situationer?
Så der er også problematikker i forhold til det.
Men jeg synes, det er interessant at prøve at smide det, vi har, op i luften og se på, hvordan vi kan gøre det mere hensigtsmæssigt.
Så også tak for at give anledning til det via beslutningsforslaget i dag.
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Det er jo altid en fornøjelse, når fru Mette Abildgaard er på talerstolen, også i dag, for noget af det, jeg har savnet her i Folketinget i den korte tid, jeg har været her, er jo politikudvikling i salen, og tankerne løb af sted, da ordføreren nævnte, at man måske kunne tænke regionerne ind i det her arbejde.
For der er åbenbart en modvilje imod, at der er en ny statslig instans, altså det her kystråd, som vi foreslår, som skal have en rolle.
Men lad os da flytte det længere ud, og lad os prøve at se, om vi kan skabe en koordinerende indsats på regionsniveau, hvor man jo har muligheden for at tænke på tværs af kommuner, men er tættere på derude, hvor det sker.
Det vil jeg bare opfordre til at vi forhandler videre om, hvor det så passer bedst.
Men tak for forslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-26:
Det er jo en helt fair diskussion, som jeg bestemt også er åben over for at tage, og det gør jeg gerne.
Det synes jeg både er interessant og vigtigt.
I forhold til det her med Vestkysten vil jeg også bare sige, at det kommer til at lyde, som om det sådan kun er historisk betinget, at man støtter dér, men det er jo også, fordi der ligger en faglig vurdering af, at det er det sted i landet, hvor erosionsrisikoen er størst, eller det har i hvert fald været det i en række år.
Den vurdering, jeg husker, er, at der vil forsvinde 8 m om året, hvis ikke man gør noget og laver den her sandfodring, som man gør i dag.
Og så er der jo også indsatser, f.eks. på Lolland-Falster, som jeg også var inde på tidligere.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Ja, det er bestemt også min opfattelse, at vi bør fjerne bureaukratiske stopklodser, som vi også har talt om i dag, og det fornemmer jeg egentlig også at der er rimelig opbakning til.
Man hører mig bestemt heller ikke sige, at det vil være en god idé, at vi opsiger aftalen om den jyske vestkyst.
Men man kunne jo sætte sig sammen og kigge på, om der er finansiering, som ikke nødvendigvis er finanslovsfinansiering, og om man kunne finde andre løsninger, og i det hele taget få en mere direkte dialog imellem partierne.
Er der her ikke reelt et behov for, at vi går ind og finder nogle midler og får taget en snak om, om der er konkrete projekter, som har en sådan karakter, at det ikke giver mening at tale om, at kommunerne skal løfte det selv?
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-26:
Først tak for de pæne ord.
Og så vil jeg sige, at der jo sådan set er nok at gå i gang med på det her område.
Der er både det her med hele klageprocessen, som er noget af det, der vil blive set på frem mod sommerferien, og som spiller en central rolle i forhold til det her – det er noget af det, man kommer til at kaste sig over meget hurtigt – men også det her med de forskellige rejsehold.
I forhold til økonomien afhænger det jo af, at der bliver indgået en finanslovsaftale, hvor man afsætter penge til det her.
Vi forhandler finanslov i efteråret, og der vil det jo være oplagt at lade det indgå.
Men man må også sige, at vi nu har lavet en aftale, der løber frem til 2018, og den skal vi jo stå ved politisk.
Sådan er det jo.
Så skal man jo selvfølgelig, når man laver en ny aftale, overveje, hvordan den skal skrues sammen,
og der er jeg bare åben og siger, at det da sagtens kan være, at der er ting, der skal være anderledes, i forhold til hvordan de har været hidtil, men alting til sin tid.
Jeg synes egentlig, at vi i første omgang har et ansvar for at fjerne stopklodserne for de projekter, der er finansieret, og som der er lokal opbakning til, men hvor man afventer en statslig afgørelse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at ordføreren har gjort sig nogle tanker om emnet og også viser tillid nok til – det skal ordføreren ikke grine af, det var nu faktisk ment ganske alvorligt – det høje Ting ved at dele de tanker.
Det er jo spændende, om man kan få regionerne til på en konstruktiv måde at spille en større rolle.
Det er vi meget villige til at diskutere.
Jeg bed også mærke i, at ordføreren klart tilkendegav, at det nok er uhensigtsmæssigt, at det bedste argument for, at broderparten af de statslige midler bliver brugt ét sted, primært er et historisk argument; det bør man nok kigge på.
Men kunne man fra De Konservatives side gøre sig nogle overvejelser om de her ting, der er spillet op i luften, om regionerne og en mere central planlægning af de statslige midler?
Skal vi skyde det et år, før vi begynder at snakke sammen om det, eller kunne det være fornuftigt, at regeringen tog handsken op og begyndte at agere mere, også parlamentarisk, på de oplysninger, der er kommet frem i kystanalysen, og at vi fik sat os sammen om et bord og får forhandlet de her ting?
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-26:
Som jeg forstår Kystdirektoratets opgave, har de sådan set også i dag mulighed for at gå ind og rådgive og ikke alene træffe beslutning, så de dermed også er involveret i processen, der leder frem til, at der skal træffes en beslutning, og der skal de jo indtænke helhedstænkning.
Det her rejsehold, som jeg talte om før, skal jo også indtænke helhedstænkning.
Men jeg synes, det er en spændende idé, at regionerne også kunne spille en rolle i den forbindelse - det kunne jeg være ret åben over for.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Nu er det også mit indtryk, at man laver et rigtig godt og grundigt stykke arbejde i Kystdirektoratet, men Kystdirektoratet har jo ikke haft som opgave at sikre helhedsorienterede løsninger.
De har haft som opgave at behandle de ansøgninger om kystsikring, der kom ind, så der har været tale om, at borgere har sendt en ansøgning vedrørende et konkret projekt, som Kystdirektoratet så har skullet tage stilling til.
Kystdirektoratet har jo ikke haft mulighed for at gå ind og anbefale flere grundejerforeninger at gå med eller at sikre en eller anden fælles finansieringsordning; det har jo mere været lagt ud til kommunerne.
Det er jo mere for at sikre, at de får den der koordinerende rolle for netop at kunne få skabt de helhedsorienterede løsninger, som vi ved er de fagligt rigtige løsninger.
Har ordføreren et andet bud på det?
Ordføreren nævnte selv, at det kunne involvere regionerne – er det den vej, ordføreren tænker sig at man kan gå, frem for at man skulle lave et nationalt kystråd?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Men jeg synes bare ikke, at jeg fik svar på spørgsmålet.
Der stemte Enhedslisten imod.
Mig bekendt har man ikke fra Roskilde Kommunes side i projektet om Jyllinge Nordmark siddet og sagt, at man mangler penge.
Det har man mig bekendt ikke.
Jeg ved godt, at Anholt har været på besøg, men der er masser af steder, masser af projekter, hvor projekterne er lavet med konsultationspenge brugt på eksperterne og alt muligt, hvor de bare ligger, men de får afslag.
Hvor i det her forslag giver man en konkret mulighed for, at de her projekter kan komme i gang?
Det er ikke et spørgsmål om penge, det er et spørgsmål om at få lov.
Hvornår får de mennesker lov?
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Det er jo lige præcis det, en national kystsikringsstrategi skal sikre, og når ordføreren siger, at det ikke handler om penge, synes jeg, at ordføreren skulle prøve at tage ud og snakke med nogle af de grundejere, som har brugt hundredtusindvis af kroner på at få udarbejdet konsulentrapporter.
Det skal de selvfølgelig ikke bruge hundredtusindvis af kroner på for bagefter at få et afslag på det.
Deri ligger der en kæmpestor forbedring.
Det, det her netop handler om, er at sikre en national, helhedsorienteret løsning, og det er faktisk det, der bliver efterspurgt.
Søren Søndergaard (EL), 2017-01-26:
Tak, formand.
Regeringens forslag om at sende et dansk militært bidrag til en amerikansk hangarskibsgruppe er bemærkelsesværdigt på flere punkter, bl.a. fordi, som jeg er blevet informeret, ingen har bedt om bidraget, heller ikke amerikanerne.
Det er også bemærkelsesværdigt, fordi det så klart fremgår, at det danske bidrag ikke gør nogen som helst forskel.
Det gør ikke nogen som helst forskel.
Vi kan sende bidraget, eller vi kan lade være.
Forskellen er ens.
Men hvad er så den reelle grund til det, der bliver foreslået?
Der er to grunde.
For det første vil regeringen godt sende et signal til USA om, at vi er med hele vejen.
Vi er mere kongetro end kongen, plus royales que le roi, som det vistnok hedder på fransk.
For det andet er grunden at træne søværnets evne til at varetage mere komplekse opgaver.
Det skriver man direkte i teksten.
Det er de to grunde, der er.
For det første vil jeg sige om signalet, at jeg simpelt hen ikke kan forestille mig et dårligere tidspunkt at sende et signal til amerikanerne om underdanighed end lige præcis nu.
Det gælder både det mindretal af den amerikanske befolkning, som stemte på Trump, og det flertal, som ikke gjorde det.
Tag bare dagens aviser, hvor Trump erklærer sig parat til at bruge tortur, som selvfølgelig ikke kun vil blive brugt mod de skyldige, men naturligvis også mod nogle, som man tror er skyldige, men som så viser sig at være uskyldige.
Hvis vi skulle sende et signal til Trump fra det her Folketing, skulle det være, at han bestemt ikke kan regne med vores støtte, når det gælder krænkelser af menneskerettigheder.
For det andet er der træningsværdien.
Undskyld, men der foregår faktisk en krig mod Islamisk Stat.
Skal vi så prioritere træning eller prioritere hjælp til folk på landjorden, som faktisk bekæmper Islamisk Stat, og som samtidig forsøger at opbygge et samfund, som er præget af mere religiøs tolerance, mere ligestilling mellem mænd og kvinder og mere social retfærdighed?
Jeg har selv besøgt den slags frihedskæmpere i Syrien på frontlinjen, hvor kampen mod Islamisk Stat føres.
Jeg har set, hvordan disse unge mænd og kvinder fører kampen under kummerlige vilkår.
De bruger gummisko i snevejr og frost, ingen hjelme, ingen fragmentationsveste eller andet sikkerhedsudstyr for slet ikke at snakke om tilstrækkelig bevæbning eller ammunition.
Og så sender vi et flådefartøj, som ingen har bedt om, til glæde for Trump til at sejle rundt i Middelhavet for at blive trænet.
Efter Enhedslistens opfattelse er det en helt gal prioritering.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Tak for det.
Da Venstres sædvanlige ordfører i sagen ikke kan være til stede nu, har jeg lovet at fremføre Venstres synspunkter, og det kan jeg også gøre forholdsvis kort, for vi ligger helt på linje med de to foregående ordførere. Skal man sætte et par ekstra ord på det, vil jeg sige, at vi er i en usikker sikkerhedspolitisk situation, og fregatten her kan være med til at yde et vigtigt bidrag på det operative område, så det er helt naturligt, at vi i Danmark selvfølgelig skal være med, så derfor kan Venstre bakke fuldt ud op om det.
Baggrunden kan beskrives kort.
FN's Sikkerhedsråd har i en resolution tilbage i november 2015 fastslået, at ISIL udgør en global og hidtil uset trussel mod international fred og sikkerhed, samt at ISIL har evne til og intention om at udføre yderligere terrorangreb.
Danmark har tidligere bidraget med fly, og nu vil vi fremover bidrage med en fregat, der vil indgå i en amerikansk ledet hangarskibsgruppe.
Fregattens opgaver vil være begrænset til forsvar af hangarskibsgruppen og luftrumskoordination.
Forsvarets Efterretningstjeneste har oplyst, at tjenesten ikke har informationer om konkrete trusler mod den danske fregat, samt at trusselsniveauet her i januar 2017 vurderes som lavt eller middel under sejladsen.
Undtaget er perioder med kystnær sejlads ud for Egypten, hvor terrortruslen ligesom i Egypten generelt er høj.
Sluttelig vil deltagelse i hangarskibsgruppen også udvikle og træne søværnets evne til at indgå i fælles operationer med andre enheder, der er medlem af NATO.
Så på den baggrund støtter Venstre forslaget.
Marie Krarup (DF), 2017-01-26:
Det kan jeg gøre meget kort.
Dansk Folkeparti støtter beslutningsforslaget.
Det gør vi af to årsager.
Vi synes, at det er godt at bidrage til bekæmpelsen af Islamisk Stat.
Det kan kun gå for langsomt med at få nedkæmpet dem.
Den anden årsag er, at vi støtter søværnets ønske om at træne deres evne til at indgå i en flådeformation, som måske er den tekniske betegnelse, så søværnet opøver evnen til at samarbejde med vores allierede.
Af de to årsager ser vi positivt på B 56.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-26:
Jeg har ikke kendskab til, hvad der præcis er blevet spurgt om, og hvem der har spurgt.
Hvis spørgeren vil have yderligere oplysninger og det i givet fald kan oplyses af regeringen, synes jeg, det vil være fint at stille spørgsmål under udvalgsarbejdet.
For det, ordføreren er inde på, er væsentligt.
Vi er igennem de sidste 20 år, jeg har været medlem af Folketinget, blevet spurgt om, om vi kan bidrage på forskellig vis.
Der har været en bred opfattelse i Folketinget af, at vi skal være med der, hvor vi kan gøre en forskel.
Søren Søndergaard (EL), 2017-01-26:
Det formuleres, som at vi fra dansk side er blevet bedt om at bidrage med material.
Hvad er det for et konkret bidrag i den her sammenhæng, vi er blevet bedt om?
Hvilken konkret henvendelse har der været i forbindelse med det her specifikke bidrag?
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-26:
Jeg er ikke bekendt med, præcis hvilke henvendelser der er kommet.
Jeg har den opfattelse, at vi fra dansk side er blevet bedt om at bidrage med materiel.
Og det gør vi så.
Tak, hr. formand.
Med dette forslag ønsker regeringen at sikre sig støtte til, at Danmark kan yde et bidrag i konflikten med terrorgruppen ISIL eller IS, som de fleste og medierne nok kalder organisationen.
Det er ikke første gang, at Folketinget skal tage stilling til udsendelse af tropper og materiel i Middelhavsregionen, og formålet er denne gang at udgøre en støttefunktion for de militære luftaktioner mod IS.
Der er vel ikke nogen, der kan have glæde af, at det her forslag ikke bliver vedtaget, fordi IS udgør en så stor trussel mod de mellemøstlige befolkninger, primært i Irak og Syrien, som er de aktuelle angrebsmål.
Det er vigtigt, at Danmark kan bidrage på forskellig vis, og selv om det her sker på ryggen af, at vi trak vores F 16-bidrag hjem, så synes jeg, det passer godt ind i porteføljen af mulige indsættelser.
Og den her gang er det så vores søværn, som kan støtte op om den hangarskibsgruppe, som vi allerede er en del af.
31 lande er med.
Jeg synes, det virker fint, at så mange nationer kan arbejde sammen om et fælles projekt.
Intet land alene kan jo bekæmpe IS, og det er vi nødt til at gøre i fællesskab.
Så derfor synes vi i Socialdemokratiet, det er godt, at vi kan sende et bidrag, der kan være med til på forskellig vis at støtte op og forsvare den hangargruppe, der er, men også kan være med til at skabe et billede af de luftoperationer, der foregår i området dernede.
Det her drejer sig jo om, at det er ca. 150 mand, vi sender ud, og økonomien kan holdes inden for forsvarets budget i forhold til de midler, der er afsat i reserven til internationale opgaver.
Ud over det vil det også være godt, at vores styrker altid er opdateret til at kunne arbejde sammen med andre.
Så den her opgave består af mange dele, og jeg har forstået, at det mandat, man får her, er et rimelig bredt mandat.
Men hvis der sker ændringer, vil regeringen komme tilbage til både Det Udenrigspolitiske Nævn og til Folketinget, og det er vi fint tilfredse med, så vi kan følge operationen på tætteste hold.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Nej, det gør Enhedslisten ikke, og det er af den simple grund, at problemet med lovforslaget netop var, at man begrænsede borgerinddragelsen.
Og eksemplet med Jyllinge Nordmark var jo faktisk, at hvis det var sådan, at Danmarks Naturfredningsforening var blevet inddraget tidligere, kunne man faktisk have imødegået nogle af de klager, der i stedet for resulterede i, at klagen havnede i Natur- og Miljøklagenævnet.
Hvis det var sådan, at man netop havde sikret en tidligere inddragelse af interessenterne, som jo lige præcis var problemet i forhold til det tidligere nævnte lovforslag og grunden til, at både Alternativet og Enhedslisten stemte imod, så kunne man være kommet ud over den problemstilling.
Men hvis man vil undgå klager, skal man selvfølgelig sørge for at sikre en tidlig inddragelse af de øvrige borgere.
Carsten Bach (LA), 2017-01-26:
Tak for svaret.
Det kan så undre mig, at Enhedslisten for kort tid siden valgte ikke at stemme for den ændring, der var til kystbeskyttelsesloven.
Og det lyder nu, som om Enhedslisten faktisk har ændret opfattelse, og som jeg også gav udtryk for i min ordførertale, forhindrer jeg i hvert fald ikke, at vi kan ændre på nogle af de her problemstillinger omkring bureaukrati og love, der spærrer for egentlige kystbeskyttelsesprojekter.
Har Enhedslisten ændret opfattelse og ønsker måske nu at gå ind i en dialog omkring en lovændring?
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Det er jo, at der har været nogle helt ekstremt lange sagsbehandlingstider i klagenævnet.
Og senest har vi jo set, at klagenævnet er blevet flyttet.
Vi har tidligere haft andre klagesager, og det har vi også haft i Nordjylland, hvor der er private borgere, der har lagt granitblokke ud i Natura 2000-områder, og hvor man har skullet vente i adskillige måneder og nogle gange i år på at få en afgørelse.
Det har jo helt klart været et spørgsmål om, at man ikke har prioriteret at sikre en hurtig sagsbehandlingstid i klagenævnet.
Carsten Bach (LA), 2017-01-26:
Tak for det.
Nu er Jyllinge Nordmark blevet gjort til et meget konkret eksempel her i salen i dag, og jeg tror også, der er tilhørere til stede i salen, som synes, at det er et meget spændende eksempel.
Og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren for Enhedslisten helt konkret: Hvad er ordførerens opfattelse af problemstillingen omkring kystsikringen i Jyllinge Nordmark?
Søren Søndergaard (EL), 2017-01-26:
Jeg skal bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om den socialdemokratiske ordfører er bekendt med, at vi har fået en anmodning fra nogen om at sende et bidrag.
Det kunne f.eks. være fra FN eller NATO eller USA eller den irakiske regering eller de syriske oppositionsgrupper.
Er Socialdemokratiet bekendt med, at vi har fået sådan en anmodning?
Carsten Bach (LA), 2017-01-26:
Tak for det.
Som jeg ser forslaget her, så kan der ved at lade fregatten »Peder Willemoes« indgå i en amerikansk hangerskibsgruppe slås to fluer med et smæk.
Direkte vil der være træning og kompetenceopbygning for besætningen om bord på fregatten, hvilket vil øge søværnets og dermed også Danmarks fremtidige muligheder for at bidrage i NATO-regi. Hangarskibets hovedopgave i perioden er luftangreb på ISIL i Irak og Syrien, hvor også danske kampfly tidligere bidrog direkte til den operation, og med forslaget her vil »Peter Willemoes« give et mere indirekte bidrag til den internationale koalitions kamp mod ISIL.
Oveni får »Peder Willemoes« med sin deltagelse mulighed for at støtte operationer under CMF såsom bekæmpelse af pirateri og styrke den generelle maritime sikkerhed i området.
Liberal Alliance støtter derfor forslaget, og så vidt jeg er orienteret handler søværnet hurtigt i den her forbindelse og er vist nærmest i disse minutter på vej af sted fra Korsør for at tilslutte sig vores amerikanske allierede, hvis ellers der er flertal for beslutningen.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-26:
Tak for de sidste bemærkninger om at se, om man kan tage et skridt i retning af en større beskyttelse af de unge arbejdere.
Det synes jeg er en positiv tilkendegivelse.
Jeg håber, det betyder, at man ikke kan acceptere lovforslaget, som det ligger, men det kan ordføreren måske opklare.
Jeg vil bare lige høre, om det ikke generelt gør mere indtryk på ordføreren, når f.eks. Lægeforeningen skriver, at den her foreslåede ændring af loven er båret af et erhvervsmæssigt hensyn, mens et sundhedshensyn generelt er fraværende.
De skriver også, at 15-17-årige udsættes for arbejdssituationer, som involverer kontakt med berusede personer, som dermed medfører risiko for skader, og at det formentlig også vil medføre en tidligere alkoholdebut og et større alkoholforbrug, altså, generelt bare virker mod det ønske, der er her i Folketinget, om, at Danmark måske ikke skal fastholde rekorden som det land, hvor unge har deres tidligste alkoholdebut og den mest massive druk.
Ida Auken (RV), 2017-01-26:
Mange tak.
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for at give restaurationsbranchen nogle bedre vilkår, og derfor synes vi, at den del, der handler om længden af bevillingsperioden er god.
Det skal selvfølgelig sikres, at de to år ikke gør, at langt færre får mulighed for at starte noget, så det vil vi spørge ind til her i lovgivningsprocessen.
Så bliver muligheden for, at flere unge iværksættere kan starte virksomhed i restaurationsbranchen, forbedret, fordi man sætter alderskravene ned.
Hvis man har en uddannelse, kan de komme helt ned på 23-18 år, og hvis ikke man har en uddannelse, er det altså 25-21 år, og det synes vi er rigtig fornuftigt.
Så er der det spørgsmål, vi har diskuteret rigtig meget i dag, og når jeg lytter til diskussionen, er der faktisk ret bred enighed om, at det er okay, at folk arbejder i Djurs Sommerland eller i Legoland eller som tjener, som jeg selv har gjort rigtig mange år i mit liv.
Jeg tror, jeg har været tjener i 10 år og har måske endda brudt loven, kan jeg regne ud, hvis den gjaldt i 1998, men der er måske en forældelsesperiode.
Jeg har i hvert fald serveret fadøl, da jeg var under 18 år, uden at det var rigtig farligt.
Så den del lyder det som om vi er enige om, altså at man gerne må have et job, om det så er cafeen i Grønnegårds Teatret, Djurs Sommerland, eller hvor det nu er, det kan være alle mulige steder.
Men vi ønsker egentlig ikke, at der står 15-årige og langer shots over disken nede i Nyhavn og i Jomfru Ane Gade.
Der er to måder at gøre noget ved det her på.
Det første er, som vi i udvalgsarbejdet vil prøve at spørge mere ind til, nemlig om man kan hegne det endnu mere ind i de formuleringer, der er.
Der står jo bl.a., at det kun er steder, hvor der er begrænset risiko for, at man skal håndtere fulde mennesker.
Der står også, at det skal være under opsyn af en voksen, og der står, at det er 06-22.
Men er der nogen muligheder for at hegne det endnu mere ind, så vi undgår, at de unge ender som deciderede ungarbejdere?
Hvis det så viser sig, at man kan give en tryghed ved det, synes jeg, at Socialdemokratiets forslag om at lave en evaluering, f.eks. efter to år, er godt, så man kan se, om det her har ført til, at der står flere 15-årige og langer shots over disken, og så man kan se, om det bliver udnyttet til at have billig arbejdskraft nogle af de her steder, for det er jo ikke intentionen med forslaget, og det vil så skulle ændres.
Så med de bemærkninger er vi positivt indstillet over for forslaget, men vi vil altså gerne have den her del hegnet mere ind, før vi kan sige, om vi stemmer for.