Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Som det vil være de fleste bekendt, er jeg blevet finansordfører.
Det blev jeg her til morgen, og man kan jo næsten ikke fejre det bedre end med en finanslovsdebat.
Jeg glæder mig til samarbejdet både med ordførererne og med ministeren.
Vi har på mange måder været duksen i EU-sammenhæng, og det kan vi jo kun været stolte af.
Der har været uafbrudt overskud på statsbudgettet siden 2016 og årligt stigende overskud.
Ja, vi bliver faktisk forbavsede over, at råderummet vokser flere gange om året.
Men dels har vi i modsætning til mange andre EU-lande jo vores arbejdsmarkedspensioner, så rigtig mange ældre har en sund økonomi og betaler betydelige skatter til samfundet, og så tænker vi jo straks på Schlüter, og tak for det.
Dels har vi jo også gennem årene tiltrukket rigtig mange udlændinge til at besætte de ledige stillinger.
Dels har vi også seniorerne, som bliver ved med at arbejde i rigtig stor stil til gavn for os alle sammen.
Selv seniorer på 75 og 80 år møder jo troligt op på arbejdsmarkedet.
I aftes kunne vi rent faktisk se en historie om en, som holdt 75-årsjubilæum på sin arbejdsplads.
Man kan på den baggrund godt hævde, at hver eneste borger i det her land har bidraget med godt 22.000 kr. for meget til statskassen i 2024 – og det er altså hver enkelt borger, både baby og olding.
I året før, altså i 2023, var overskuddet lidt mindre, nemlig kun 92 mia. kr.
Så selv om vi ser rigtig mange gode initiativer i regeringens finanslovsudspil, er der bestemt også plads til at gøre det væsentlig billigere at være dansker.
Det er jo rettelig borgernes penge, som regeringen puger sammen.
De personskattelettelser på 10 mia. kr., som vi bredt aftalte i 2023, kunne jo fint have været væsentlig større, hvis vi havde vidst, at råderummet ville blive opjusteret med i omegnen af 100 mia. kr. Og der er behov for at lette skatterne.
At reducere prisen på bland selv-slik med 26 kr. kommer jo kun de slikspisende til gode, og det er trods alt ikke alle, der spiser lige meget slik.
Det er jo blevet væsentlig dyrere at fylde indkøbskurven.
Det har landets statsminister også bemærket og vil simpelt hen have undersøgt årsagen til prisstigningerne.
Men når nu fødevarer f.eks. er steget betydeligt i pris, handler det jo også om, at f.eks. lastbiltransporten er pålagt en kilometerafgift fra den 1. januar i år, selv om man også har indført en afgift på køb af dieselolie.
Provenuet på kilometerafgiften estimeres til 2,5 mia. kr., og de administrative byrder koster selvfølgelig også enorme summer, både hos staten, men også hos vognmændene.
Hvis vi får et andet flertal efter næste valg, bliver den kilometerafgift simpelt hen annulleret.
Fødevareproduktionen er som bekendt meget transporttung.
Til et landbrug, som jeg har en lille smule forstand på, skal der jo f.eks. leveres foder til dyrene.
Der skal transporteres afgrøder.
Der skal flyttes dyr fra den ene besætning til den anden.
Der skal transporteres dyr til slagteriet.
Der skal dagligt transporteres mælk til mejeriet.
Der skal transporteres gylle og møg og alle mulige andre ting.
Dertil kommer slagteriernes og mejeriernes mange, mange transporter til dagligvarebutikkerne landet over.
Ja, det er jo rigtigt.
Det gør den selvfølgelig hos forbrugerne.
Netop kilometerafgiften blev jo aftalt med de røde partier, og det synes jeg simpelt hen ikke man kan være bekendt.
Den afgift er simpelt hen i social ubalance, fordi det jo typisk rammer de små husholdninger ekstra hårdt.