runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-06-03:
Det er jeg enig i, og det er netop det, der er udfordringen.
Vi skal altid kunne tale ordentligt sammen i en ordentlig tone, uanset hvor uenige vi måtte være, og jeg er faktisk ikke sikker på, at vi er uenige.
Det er lige netop den situation, hvor det i min optik jo går begge veje, og hvor der, som ordføreren også nævner, har været nogle ret direkte, grimme, voldsomme udfald, som egentlig gør det svært at bevare roen og komme tilbage på en pæn og ordentlig måde.
For jeg ønsker i hvert fald et konstruktivt, oprigtigt samarbejde.
Så der vil jeg bare appellere til, at det her går begge veje, og at vi taler ordentligt til hinanden og finder den rigtige løsning.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Det mest respektfulde er at sige, hvad man mener, ærligt og relativt direkte, men selvfølgelig høfligt.
Jeg kan også godt lige tilføje, at det sidste er vigtigt, altså at man også gør det høfligt.
For jeg kan godt forstå – det må jeg sige, det er en ting, der gør mig meget ked af det – at man nogle gange fra især grønlandsk side bliver ked af det over nogle af de kommentarer, man hører fra danskere om grønlændere.
Det gør også mig meget vred, når jeg hører nedladenheder fra dansk side.
Så selv om vi nogle gange synes, at grønlænderne kan være hårde, nogle gange direkte grove, når det eksempelvis handler om at beskylde os for at have forsøgt at dræbe det grønlandske folk, så er der også grund til at kigge indad, i forhold til hvordan danskerne taler om grønlændere.
Jeg forsøger selv at tale pænt – det synes jeg altid jeg gør – men samtidig at få sagt tingene.
Det tror jeg er vejen frem.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-06-03:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig fin tale – meget ærlig og direkte.
Så vil jeg jo gerne vende tilbage til et par ting, jeg selv nævnte.
Det ene er, at jeg er af den helt klare overbevisning, at jeg har ca. 178 kollegaer, der bakker et hundrede procent op om rigsfællesskabet.
Så vil jeg faktisk gerne bekræfte ordføreren i, at der er en situation, hvor man igennem det sidste års tid har vejet sine ord på en guldvægt.
Jeg har i hvert fald nogle gange været nervøs for, at det ville blive vendt og drejet imod mig, desværre, når tanken egentlig har været det gode, jeg ville, og det mener jeg er forkert.
Det er derfor, jeg er opsat på, at vi også skal kunne argumentere imod hinanden uden at blive skudt folkemord og udnyttelse af kryolitminer osv. i skoene.
Det giver bare et rigtig, rigtig dårligt udgangspunkt for at komme videre med det, vi alle sammen ønsker.
Så det var bare for at bekræfte ordføreren i, at det kan vi godt se giver mening.
Vi skal tale ordentligt og åbent med hinanden.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Hvis man gør det til noget anakronistisk eller gammeldags eller forkert, at man gerne vil fastholde rigsfællesskabet, som jo bygger på vores grundlov, og som er ret tungt at lave om, fordi det så kræver en grundlovsændring at lave det om, så tror jeg i hvert fald, at Liberal Alliance er ude af trit med, hvad befolkningen mener.
For vi ved jo, at danskerne bakker op om rigsfællesskabet og også om, at Grønland og Færøerne er med i det, og det er i hvert fald ikke et synspunkt, vi afviger fra i Det Konservative Folkeparti.
Vi kommer til at blive ved med at have den holdning.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det ikke er det, vi siger til hinanden, der er udfordringen her.
Som jeg også selv sagde i min egen tale, synes jeg, at vi skal tale lige ud af posen.
Så det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Det er ikke det, jeg mener, når jeg siger, at Det Konservative Folkeparti i en eller anden udstrækning giver en den, man tugter, elsker man-tilgang til kende fra talerstolen i dag.
For det handler jo om det her med at fastholde og fastlåse rigsfællesskabet i noget, som det var tidligere, i stedet for aktivt at gå ind i en debat om, hvad et moderne rigsfællesskabet er, og bl.a. også en debat om det, som ordføreren selv er inde på, nemlig hvad der skal ske med de investeringer.
Vi skal have en åben debat om, hvad afkastet skal være på de investeringer, som Danmark måske fremadrettet skal lægge i rigsfællesskabet.
Hvordan skal afkastet fordeles?
Det skal vi ikke bare sige at vi vil have en åben debat om; vi skal også kunne sige hvordan .
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Grundlæggende er der blevet taget godt imod det.
Det er det korte svar.
Det har gjort, at mange af de andre partier også har forsøgt at komme med nogle konkrete ting.
Jeg føler ikke rigtig, de er kommet med det endnu.
Det har udmøntet sig i, at lagmanden har indkaldt til forhandlinger, i forhold til hvordan partierne ser det.
Jeg tror, at det, at vi i Sambandspartiet, som står fast i forhold til rigsfællesskabet og gerne vil beholde det, kommer med nogle konkrete ting til modernisering, måske også har dæmpet debatten en lille smule, fordi vi ikke, som mange har set os førhen, bare i krampetag holder fast i noget, som var engang, men vi ser faktisk en udvikling.
Det har faktisk neutraliseret debatten en del, hvor der er få, der taler om løsrivelse, og flere, der taler om konkrete løsninger til, hvordan vi skal formalisere samarbejdet.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Jeg tror desværre altid, det vil være nemmere at få en bolig i Aalborg, end det vil være at få en i Grønland, men jeg anerkender fuldt ud, at det er sådan, det er.
Jeg har jo tidligere sagt, at der, hvor der er job, er der ikke boliger, og der, hvor der er boliger, er der ikke job. Altså, det er jo det, jeg mener med, at der er nogle strukturelle udfordringer, og det er jo det, som jeg i virkeligheden synes man på en eller anden måde er nødt til at finde en samfundsplan for, som stikker dybere end det, vi kan stå og snakke om lige her.
Men det er jo sådan set at tage hånd om de der strukturelle udfordringer og så pege på løsninger relativt hurtigt.
Der kan man jo godt indgå i et samarbejde med Danmark på nogle af områderne, men man må også i højere grad tage et lidt større ansvar selv.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-06-03:
Tusind tak for talen.
Den var god, som den altid er, når ordføreren går på talerstolen og taler om Grønland.
Ordførerens passion, og hvordan hun brænder for det her område og virkelig føler, vi skal gøre noget godt her, stråler virkelig ud af hende.
Jeg vil følge lidt op på, hvad hr. Flemming Møller Mortensen snakkede om.
Vi har haft det oppe at vende et par gange i udvalget, altså befolkningsvæksten – eller rettere sagt det modsatte.
Nu kan jeg læse i redegørelsen, at der står, at den vil falde med omkring 10-12.000 frem mod 2050, men jeg mener, at ordførerne har sagt, at det endda ser værre ud end som så i forhold til den grønlandske vækst i befolkningen.
Jeg mindes også, at ordføreren snakkede om, at hvis vi kigger 10 år frem, bor der måske 25 eller 30 pct. af den grønlandske befolkning i Danmark.
Er der nogle planer for, hvad vi kan gøre her?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Tak for en god tale, og også tak til Sambandspartiet for at ville rigsfællesskabet.
Det er vi glade for at der er mange færinger der gerne vil.
Hvordan er der blevet taget imod Sambandspartiets forslag til modernisering af rigsfællesskabet af resten af de politiske partier på Færøerne?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
De store investeringer sker helt sikkert på infrastrukturdelen.
Det er det, jeg hører at Grønland er allermest konkret omkring, og jeg ved også, at man er i gang med at få udarbejdet en liste med forskellige ønsker, man har, som også flugter meget godt med de overskrifter, som jeg har givet udtryk for.
Så er der erhvervsområdet, og der skal vi jo huske på, at der både er et makroniveau, men sådan set også et mikroniveau.
Det gælder f.eks. det her med Vestnordenfonden.
Hvis man lægger 48 mio. kr., altså 12 mio. kr. hvert år, kan det faktisk gøre en kæmpestor forskel i det grønlandske erhvervsliv.
Så det er jo ikke altid, at det er milliarder, vi taler om, men nogle gange er det også de lidt mindre projekter, der kan gøre en forskel.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Det er jeg glad for at høre, for jeg synes, at det er oplagt, at vi finder ud af at investere noget mere.
Danmark har jo et stort overskud i de her år på statsbudgettet.
Vi er et af de lande i verden, som har det største overskud.
Jeg tror, at det var på 4½ pct. af vores bruttonationalprodukt sidste år, hvilket er ret utroligt, og tak til Novo Nordisk for det.
Nogle af de penge kunne jo meget fint investeres i udviklingen af Grønland, hvis det var, at man kunne finde nogle gode projekter.
Det ville selvfølgelig være som medinvestor, ikke som eneaktionær og nogen, der sidder og bestemmer livet oppe på Grønland.
Det ville selvfølgelig være sammen med Grønland.
Kapitalen har vi jo, så jeg ser store muligheder i det.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Også tak for samarbejdet i øvrigt.
Jeg tror først og fremmest, at man er nødt til, lidt ligesom man gjorde med lufthavnene, at sige, at hvis man kan gøre det sådan, at Grønland lægger nogle penge i kassen, og at Danmark selvfølgelig også enten tager et lån eller lægger nogle penge ind til noget investering, så er Grønland jo sådan set også er forpligtet, og det synes jeg sådan set også giver rigtig god mening.
Så kan det godt være, at det er ud fra økonomisk formåen, og den kan være lidt forskellig.
Men det synes jeg sådan set er en ret fin måde at gøre det på.
Er der er modstand i Grønland?
Ja, det vil du helt sikkert kunne finde.
Jeg oplever, at det er et mindretal, som har modstand mod det.
Jeg tror aldrig helt, at du vil kunne eliminere noget af den modstand mod det.
Men jeg oplever tværtimod også, at der faktisk er et kæmpestort flertal, som ønsker, bl.a. på sundhedsområdet, eller når det gælder infrastruktur eller erhvervsudvikling, at man rent faktisk får et godt samarbejde og i virkeligheden et tættere samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det synes jeg er vigtigt at bakke op om, også fra Folketingets side.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Mange tak, fru formand.
Jeg vil gerne prøve at blive lidt klogere på, hvor meget man fra Grønlands side har et ønske om investeringer fra Danmark.
For jeg er faktisk helt oprigtigt i tvivl om, om det egentlig er et ønske.
Vores parti og flertallet i Folketinget, tror jeg – og det tror også at regeringen vil – vil meget gerne investere i Grønland, men det er klart, at det kan vi ikke rigtig gøre, hvis Grønland ikke vil have det.
Bl.a. kan jeg huske diskussionen om lufthavne, hvor nogle så det, som at man kommer til at komme til at være endnu mere under Danmark, hvis det var, at man tog imod investeringer.
Det var man imod, og man syntes, at man blev mindre selvstændig af at tage imod investeringer.
Så spørgsmålet er egentlig, om fru Aaja Chemnitz kan gøre os klogere på, hvor den debat står i Grønland, altså om der er et ønske om det.
For hvis der ikke er, kan vi jo lige så godt lade være med at overveje det fra dansk side, men hvis der er, kunne jeg godt se nogle rigtig gode muligheder i, at vi lavede nogle investeringer, som kunne gøre både Danmark og Grønland rigere.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Jeg mener, at et rigsfællesskab skal være meningsfuldt, og at et rigsfællesskab skal være i evig bevægelse, og det er egentlig derfor, jeg sådan tænker, at hvis det er det, der er vigtigt for os i Grønland, er det vigtigt, at man også lytter fra dansk side.
Så vil jeg egentlig gerne kommentere på en tidligere debat, der også handlede om det her med den arktiske strategi, for det, jeg i hvert fald hører fra Grønlands politik, er, at man ikke nødvendigvis ønsker at have en fælles arktisk strategi, men at have en fælles arktisk politik.
Så man tager det egentlig lidt mere fra gang til gang, altså hvordan vi egentlig står i den her situation.
Der kan man sige, at der er den tætte dialog også super vigtig.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Ja, og tak for svaret.
Det ligger så fint i forlængelse af, hvad ordføreren normalt har af tilgang til, at det her handler om Grønland og den grønlandske befolkning, hvor det ikke er så vigtigt, hvor pengene kommer fra.
Men jeg synes jo, at det her ligger i meget fin forlængelse af det, vi har talt om tidligere, og det handler måske om nogle mere formaliserede rammer af et nyt og moderne rigsfællesskab.
For er ordføreren ikke enig med mig i, at det vil være en bedre måde at modernisere rigsfællesskabet på, hvis man fra dansk side kunne foretage nogle investeringer, der også over tid kunne give et afkast og blive tilbagebetalt, sådan at det på den måde kunne lette den offentlige økonomi i Grønland?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Man kan jo kalde det, hvad man vil.
Jeg havde det lidt på samme måde, som da vi havde diskussionen om det her med at bekæmpe seksuelle overgreb på børn.
Det er egentlig bare det, jeg er fortaler for, altså at vi også er med til at tage et medansvar for det.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak, også tak herfra for ordførertalen.
Jeg skal med det samme deklarere, at sundhedspolitik ikke er min spidskompetence, men jeg synes, at drøftelserne omkring sundhedspolitik i rigsfællesskabet, særlig Grønland, er meget spændende, fordi det jo er et hjemtaget område.
Så er der inden for et specialiseret sundhedsområde nogle ting, som bliver udført i Danmark, og som der også er en pris for, som bliver betalt af selvstyret.
For lidt siden mener jeg jeg hørte ordføreren tale for, at Danmark måske i højere grad skal betale for specialiseret behandling i sundhedsvæsenet, og der er mit spørgsmål så, om ikke det i en eller anden udstrækning måske kan forklares lidt lettere ved at betegne det som et øget bloktilskud.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Nu har jeg jo været i politik i så lang tid – jeg har også siddet i vores eget parlament hjemme i Grønland tidligere – og jeg er nok lidt træt af de her store fantasiprojekter.
Jeg har brug for noget, der er meget småt og håndgribeligt, men alligevel gør en forskel.
Så jeg er meget fortaler for små og mellemstore virksomheder.
Noget af det, der giver mig rigtig meget håb, når jeg er hjemme i Grønland, er, når der er nogle unge mennesker, der har startet et firma, f.eks. Raw Arctic, eller når der er alle mulige nye initiativer.
Det er både min generation, men det er også mine børns generation, der begynder at tage nogle initiativer.
Det er dem, jeg synes at vi skal nurse og være med til at skabe de rigtige rammer for, så de kan være med til at udvikle økonomien i Grønland.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-06-03:
Tak for svaret.
Det var jo lidt, som vi havde forventet.
Det er vi nødt til at gøre noget ved.
Når vi kigger på, hvad Grønland skal leve af i fremtiden, er det jo både fiskeri og en fortsat vækst i fiskeriet, men også turisme.
Som ordføreren selv har sagt, skal turisme vækste rigtig, rigtig meget.
Hvis vi kigger på, at befolkningstallet falder, og at man skal vækste, er der noget, der ikke helt hænger sammen.
Så vi skal jo have fundet ud af, hvad vi gør, i forhold til at der kommer til at mangle hænder i de to erhverv fremadrettet.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Jo mere selvstyre, Færøerne får, jo bedre trives man selvfølgelig, men jo større chance er der også for, at man går i hver sin retning, og at det kan skabe nogle konflikter en gang imellem.
Flere sager får en anden dimension i den her tid, en sikkerhedspolitisk dimension.
Danmark har lukket sine havne for Rusland af sikkerhedspolitiske hensyn; Færøerne har ikke gjort det, og Færøerne har ansvaret for fiskeri og handel.
29 russiske skibe har ret til at anløbe færøske havne, og det er den mest frie adgang, som russiske skibe har til noget land i Vesten.
Der er nogle færøske borgere, som ikke er helt trygge ved det.
Er det nu okay, er det i orden, er det trygt?
Hvad er ordførerens mening, holdning og viden og fornemmelse for det?
Er det sikkerhedsmæssigt i orden?
Louise Elholm (V), 2025-06-03:
Det er jo en rigtig spændende tanke, men så vidt jeg forstår, har man ikke helt afklaret i Færøerne, hvordan man ønsker løsningen endnu.
Derfor vil Danmark jo formelt først tage stilling til det, når der er kommet et ønske fra Færøerne.
Men som jeg ser det, mener jeg, vi skal udvikle samarbejdet i rigsfællesskabet og ikke afvikle det, og derfor er jeg åben over for de ønsker, man kan have, og for at se nærmere på, hvad der er af muligheder.
Samira Nawa (RV), 2025-06-03:
Ministeren og jeg bliver aldrig uenige om, at det er godt for både det enkelte menneske uanset herkomst, baggrund osv. og godt for samfundet, at man er i arbejde.
Og hvordan kan ministeren forsvare, at vi sætter kile ned imellem dem, der er statsudsendte, og dem, der er privatudsendte?
F.eks. nævnte jeg Sivert i min tale, hvis far har været udsendt for Røde Kors.
Hvis hans far havde været udsendt for Danida, en statslig ngo, havde sagen været en anden.
Der er indlægget fra arbejdsgiverne i avisen i går om, at hvis man har været udsendt af en privat virksomhed, er man ikke omfattet af undtagelserne, men det er man, hvis man er udsendt statsligt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Jeg kommenterer meget gerne på, hvorfor jeg synes, at arbejdspligten er helt central.
Først og fremmest findes det at have optjeningsprincipper allerede i dag, og det findes også, før den her lov træder i kraft om en måned.
Vi har allerede et beskæftigelseskrav i dag, for man starter på en lavere sats i vores kontanthjælpssystem, hvis man ikke lever op til nogle af de her krav.
Det gælder også for de grupper, der har været diskuteret i dag.
Så alt det her er i forvejen en del af det system, vi har.
Det, vi bygger oven på med ændringerne med arbejdspligten, er, at man ikke bare får en lavere ydelse, men at man også skal stå til rådighed for den ydelse.
Jeg er hundrede procent overbevist om, at noget af den overrepræsentation, vi har i vores kontanthjælpssystem af udlændinge, der er kommet til Danmark, som aldrig har været i arbejde, og som år efter år har den her passive tilværelse, hvor vi ikke får dem ud og ikke får dem med, hverken er i Danmarks interesse eller i de menneskers interesse.
Vi kan se kvinder med anden etnisk baggrund være overrepræsenteret her, og jeg mener, at vi har forsømt at have forventninger til de her mennesker og at stille krav til de her mennesker.
Derfor er jeg fortaler for, at vi nu får en arbejdspligt, sådan at den linje ændrer sig, og at det bliver et møde, hvor vi siger, at vi gerne vil hjælpe med at forsørge din familie.
Du er kommet hertil fra udlandet, du har aldrig været i arbejde, og vi vil gerne hjælpe med at forsørge dig, men du skal møde op for at få pengene.
Samira Nawa (RV), 2025-06-03:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren går på talerstolen, for det er en vigtig lovændring, vi har gang i, og den berører rigtige mennesker.
Nogle af dem er her også i dag.
Det, jeg får lyst til at spørge ind til, er: Når man nu af juridiske årsager ikke kan gøre sine politiske hensyn gældende, kan ministeren så ikke kommentere på, hvorfor hun og regeringen synes, at det her overhovedet giver mening, og at proportionerne skulle være i orden?
Jeg var i min tale inde på, at man med det her lovforslag, der træder i kraft i næste måned, potentielt kommer til at ramme 750.000 borgere.
Det er bl.a. Djøf, der har været inde at regne på det.
Antallet af fuldtidsbeskæftigede, man ligesom får ud af det, er 600.
Det er ikke 600.000, men 600 over for 750.000.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Tak for ordet.
Også tak til både ordfører og privatist.
Med det her lovforslag ligestiller vi internationalt adopterede med personer født her i riget i forhold til opholds- og beskæftigelseskravene i kontanthjælpssystemet.
Det er godt.
Det er samtidig også sådan med det her lovforslag og ændringsforslagene, som det har været drøftet, at vi har tilføjet yderligere undtagelser.
Det er sket i samarbejde med aftalepartierne bag arbejdspligten og det skærpede beskæftigelseskrav for ret til kontanthjælp.
Jeg ved, og det kan jeg også høre her fra talerstolen i dag, at der har været efterspørgsel efter at undtage flere grupper, f.eks. udsendte for danske virksomheder og deres medrejsende børn.
Den øvelse, som aftalepartierne har været inde i, har været en politisk øvelse og en juridisk øvelse.
For der har ikke været frit valg på alle hylder, i forhold til hvilke undtagelser der har været juridisk mulige.
Det handler om, selvfølgelig, at man skal overholde de konventioner, man har her i landet.
Det gør vi.
Det gør vi også med de her ændringsforslag.
Vurderingen er, at der ikke umiddelbart er anført saglige hensyn, der kan begrunde undtagelsen af f.eks. udsendte for danske virksomheder og deres medrejsende børn.
Det er vigtigt, også for regeringen, at vi holder fast i opholds- og beskæftigelseskravene og arbejdspligten.
Jeg mener, at opholds- og beskæftigelseskravene er en del af det værn, vi har omkring kontanthjælpssystemet, så ydelser ikke bliver en selvstændig tiltrækningsfaktor for udlændinge i det her land.
Jeg mener i det hele taget, at det er klogt at sige, at der er noget optjening, og at man ikke får den fulde pakke fra dag nummer et, når man kommer hertil fra udlandet.
Jeg mener, at det er en vigtig del af at værne om det velfærdssamfund, vi har, for at det også er her i morgen.
Jeg vil afslutningsvis takke de partier, der er aftaleparter her – Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti – for den konstruktive tilgang til sagen.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2025-06-03:
Jeg vil nødig være regeringens repræsentant i det her, men jeg tror da, at det handler om, at man har haft et ønske, og også, at man juridisk set ikke har kunnet diskriminere blandt mennesker, som man gerne vil have skulle være omfattet af arbejdspligten og beskæftigelseskravet.
Det er godt, at vi i det her land laver love, som ikke diskriminerer.
Men lige pludselig viste det sig jo så, at en række grupper af danskere og danske statsborgere, herunder internationalt adopterede børn af udsendte, også er omfattet, og det har jo så fået regeringen og aftalepartierne på andre tanker.
Det synes jeg er godt, men det udstiller jo også, at det er nogle gode tanker, som kun er gældende for nogle grupper og ikke for alle grupper.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-03:
Der er ingen tvivl om, at vi i Alternativet også synes, at den her lov er noget skrammel.
Så jeg vil gerne takke Radikale Venstre, SF og Enhedslisten for at bide sig fast og få de her ændringsforslag ind, så vi kan gøre skaden lidt mindre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens overvejelser om, hvorfor det er gået så galt.
For jeg ved, at ordføreren har været med i hele processen.
Hvordan kan man ende med et lovforslag, hvor man ikke har haft øje for det her fra starten af?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Som sagt er det jo alle de her grupper, ordføreren også refererer til, der i dag er omfattet af den lavere sats.
Det, vi gør her, er at undtage nogle af dem, hvor det objektivt kan begrundes inden for menneskerettighedskonventionen.
Det er så også rigtigt, at ordføreren og jeg aldrig bliver enige om, hvordan vi bedst griber det her an.
Jeg vil anerkende ordføreren for at være optaget af, at de her kvinder kommer ud og kommer med.
Det kunne jeg aldrig finde på at skyde ordføreren i skoene ikke at være optaget af.
Vores greb er forskellige, men dybest set er det jo det, det handler om for os.
Jeg mener, vi har grebet det forkert an i årevis, og jeg synes, at det godt, at vi med det, vi gør her, møder folk ikke bare med forventninger, men også med krav, når de kommer hertil.