Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Tak for det.
For nylig var jeg til gymnasieelevernes klimatopmøde i Vejle, og det var skønt at komme ind i en sal fyldt med unge engagerede, som bare brænder for, at vi skal tage større ansvar og sørge for, at den grønne omstilling kommer til at gå hurtigere, og som gerne selv vil gå forrest.
Der mellem debat og oplæg havde vi også en workshop, hvor vi selv kunne sidde og lave kartoffeltryk på muleposer, for som en af gymnasieeleverne sagde, skal det også være sjovt at være bæredygtig.
På den måde tror jeg egentlig de forskellige kriser hænger sammen – altså det her med, at vi lever i en tid, hvor vi hurtigt kommer til at gøre for mange ting til et middel til noget andet.
Og der er der noget i at kunne fordybe sig, kunne være sammen om noget, der er større end en selv, og se en værdi i og et formål med det, man gør, uden at man skal bruge det til et eller andet andet.
Derfor er jeg som radikal utrolig glad for, at vi med det her lovforslag tager hul på diskussionen om, hvad meningen og formålet egentlig er med vores gymnasier.
Som mennesker har vi igennem tiderne beskæftiget os med de store spørgsmål, og det gør vi så også i dag, og dermed er det det, vi som samfund gerne vil give de unge med, når de har gået i gymnasiet, og derfor synes jeg, det er rigtigt, at vi skriver klima og miljø ind i rækken af de store spørgsmål sammen med natur, medmennesker og samfund.
Så det er jeg meget glad for.
For hvis man læser regeringsgrundlaget, er det, der står om gymnasierne, jo en lille smule tyndt, for det, der står om gymnasierne, handler mest om struktur og om at sætte adgangskravene op, så der er nogle færre, der kommer i gymnasiet.
Jeg drømmer jo om, at vi faktisk kunne have en større diskussion om, hvad formålet og meningen med gymnasierne egentlig er, og dermed også kigge på, hvordan vi så opdaterer fagene i gymnasierne.
For det er jo ikke nok, at bæredygtighed, klima og miljø er en del af formålet med gymnasierne; det skal jo være en del af de enkelte fag, for at det bliver til virkelighed i hverdagen.
Den anden del af lovforslaget handler om seksualundervisning, og det har godt nok været en lang kamp, og der er godt nok nogle gymnasieelever, som har kæmpet i utrolig mange år for at nå hertil, og som radikal er jeg derfor både glad for og stolt af, at vi nu endelig – for det burde bare være en selvfølge – får skrevet ind, at der selvfølgelig skal være obligatorisk seksualundervisning.
Jeg synes, der er et eller andet i det her med, at vi i så mange år i folkeskolen har haft det som et timeløst fag, men nu laver vi så også sådan en lidt mærkelig ting i gymnasiet, og jeg tænker, at vi har en opgave i politisk næste gang at kigge på fagene i virkeligheden og tager ansvar for, at der selvfølgelig bliver sat timer af til seksualundervisning, sådan at det bliver et reelt fag, og så vi politisk har taget ansvar for, at der er de rigtige rammer om det.
Vi har diskussionen, hver gang vi diskuterer de timeløse fag, og på en eller anden måde skubber vi den lidt rundt mellem hinanden, og det er aldrig rigtig sådan blevet til andet, end at vi bliver ved med at sige, at det heller ikke er godt nok.
Så måske er tiden bare løbet fra det, og måske burde vi gøre det på en anden måde.
Men det er sådan drømmen til de næste ting, vi skal diskutere.