runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Jeg må bare igen sige, at vi altså ikke på forhånd afviser nogen som helst former for idéer, men det er vigtigt for os, at vi tager den lønstrukturkomité, som parterne selv har ønsket nedsat, som kommer på opdrag fra en samlet Fagbevægelsens Hovedorganisation, alvorligt og lader den lave sit arbejde med at se på det samlede hele, herunder samspillet med de private overenskomster.
Og noget andet, der også er vigtigt, er, at det, vi jo behandler i dag, desværre – og det kan jeg ikke understrege nok – er et lovforslag, som skal gribe ind i en konflikt, ikke en egentlig løsning på det problem, der ligger længere ude i fremtiden, og som skal afdækkes i dybden.
Peder Hvelplund (EL), 2021-08-26:
Tak for det.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvor ligestillingsministerens position er.
Jeg kan forstå, at der er et problem med uligeløn i det her samfund, det anerkender ministeren, og så står vi i en situation nu, hvor regeringen siger, at det nu er Folketinget og regeringens ansvar at få løst den her konflikt.
Så er der den ene mulighed, og det er at se til Venstre og Konservative og store dele af den øvrige højrefløj og stadfæste, kalkere den mæglingsskitse, som sygeplejerskerne har stemt nej til to gange.
Det er den ene mulighed.
Den anden mulighed er at sætte sig ned ved et forhandlingsbord sammen med de partier, der er villige til at finde nogle midler til at tage det første skridt for at få løst den her uligelønsproblematik.
Den løsning vil være et skridt på vejen til at få det løst, mens den anden bare vil stadfæste den uligeløn, der er.
Hvis det her er et problem og det er noget, der skal løses, og det kan ikke løses på en gang, og det kan løses i respekt for den danske model, hvad Enhedslistens forslag jo også gør, hvorfor vælger regeringen så at gå sammen med Venstre og Konservative om at kalkere et mæglingsforslag og dermed ikke begynde at tage skridt til at løse den her uligelønsproblematik?
Regeringen tager selvfølgelig bestik af den politiske situation, inden man beslutter sig for noget, og regeringen har godt vidst, at der var en mulighed for at sætte sig ned, finde midler, som kunne lægges ind i en trepartsdrøftelse, og dermed løse den udfordring.
Det ville kunne have gjort, at vi kunne have begyndt opgøret med uligelønnen, det ville have gjort, at vi kunne begynde at sikre, at vi får løst de problemer, vi har i forhold til rekruttering og fastholdelse.
Det ville også gøre, at vi kunne få et mere robust sundhedsvæsen og et mere robust velfærdssamfund.
Den læsning har regeringen haft.
Man har også haft en læsning, hvor man sagde, at man også kunne vælge den anden og traditionelle vej, og det er så den, regeringen har valgt, og det er det, jeg ikke forstår, for det andet havde jo også været muligt, også inden for den danske model, også med respekt for arbejdsmarkedets parter.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Men igen, jeg tror virkelig, at hr. Peder Hvelplund misforstår regeringens både motiver og ønsker.
Det største ønske, vi har haft hele vejen igennem den her snart 10 uger lange konflikt, var ikke at nå til et punkt, hvor vi af omstændighederne var nødsaget til at skulle foreslå Folketinget at gribe ind i konflikten.
Vi har ikke på noget tidspunkt ønsket at gøre det.
Det er både af de principielle årsager, men også fordi det er udtryk for både modellens og arbejdsgivernes og lønmodtagernes nederlag i den situation.
Og for en regering mener jeg også i sig selv, at det er et nederlag tungt at måtte gå til Folketinget og bede Folketinget om at gribe ind.
Halime Oguz (SF), 2021-08-26:
Tak for det.
I en nylig undersøgelse lavet af DSR kom det frem, at seks ud af ti sygeplejersker overvejer at forlade faget.
Jeg ved ikke, om ministeren har set den undersøgelse.
Hver fjerde nyuddannede sygeplejerske og næsten lige så mange sygeplejerskestuderende tvivler på, at de arbejder som sygeplejerske om 5 år.
Og endvidere meddeler Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, at hvert tredje forsøg på at rekruttere en sygeplejerske til en stilling simpelt hen har været forgæves.
Vi mangler sygeplejersker, og vi har brug for dem – det kan vi vel alle blive enige om.
Sygeplejerskerne har nu strejket siden den 19. juni og mener, at ligeløn kan gøre deres arbejde mere attraktivt.
De vil ikke længere lønnes efter køn, men efter kompetencer.
Og så er det, jeg gerne vil spørge ministeren, hvordan han helt konkret forestiller sig at løse det her problem.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Må jeg ikke bare igen korrigere.
Det fungerer ikke på den måde, at vi har siddet og forhandlet med nogle bestemte partier om, hvad det er, der skal stå.
Vi tager helt nøgternt en vurdering af, som jeg mener det er enhver regerings opgave at gøre, hvornår en konflikt for det første er udsigtsløs og for det andet begynder at have samfundsmæssige konsekvenser, som i lyset af udsigtsløsheden kan vokse sig for store, og på grundlag af det har vi jo taget, ikke den mæglingsskitse fra første forhandlingsrunde, men fra anden fra den 18. maj, og har sagt, at den anbefalede begge parter et ja til.
Den tager vi så og foreslår for Folketinget helt åbent at ophøje til lov.
Et væsentligt element i den er for det første lønstigninger, der svarer til, hvad alle andre offentligt ansatte i store tal har stemt ja til, og for det andet drejer det sig om nedsættelsen af en lønstrukturkomité, som kan pege på svar, løsninger og dybde i de her meget komplicerede spørgsmål, herunder samspillet også til den private sektor.
Det er det, der er foretaget.
Det ville have været at bryde med alle traditioner for både regeringers og Folketingets rolle, hvis vi satte os ned og forhandlede som en del af et lovindgreb, at der skulle ske noget bestemt i den her situation.
Mai Villadsen (EL), 2021-08-26:
Tak for det.
Det svarer lidt til at sætte mellemlederen i en virksomhed til at forhandle, selv om det er ejeren, der har pengepungen.
Det holder jo ikke.
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Jamen det svarer også til, når der er lønforhandlinger.
Der er så en, der kommer ind og siger: Jeg vil have mere i løn.
Og så banker personen i bordet.
Jamen du får noget mere i løn.
Og så kommer den næste ind: Kan jeg ikke godt få noget mere løn?
Hvem er bedst tjent?
Det er sådan set noget af det spil, der foregår i det offentlige engang imellem i lønforhandlinger, efter min opfattelse i hvert fald.
Men regeringen har et forklaringsproblem med de 1.000 sygeplejersker, uden at man vil udvide rammen til regionerne, altså i forhold til at de kan ansætte dem.
Jamen jeg har ikke det nøjagtige beløb.
Når vi snakker om de her ændringsforslag, må jeg indrømme, at jeg ikke har nået at se Enhedslistens ændringsforslag endnu, lige så vel som Enhedslisten ikke har nået at se Dansk Folkepartis ændringsforslag endnu.
Det skal vi selvfølgelig have studeret nærmere, altså hvad det drejer sig om.
Men én ting, jeg i hvert fald har konstateret, er, at hr. Lars Boje Mathiesen og Nye Borgerlige overhovedet ikke vil hjælpe sygeplejerskerne med noget som helst.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Nej, vi mener jo så bare, at man kan hjælpe dem på andre måder, men det skal vi høre om, når jeg går på talerstolen.
Men det er jo ikke mig, der har sagt det.
Det er ordføreren, der siger, at man gerne vil stemme for et forslag, som man så ikke ved hvor meget kommer til at koste.
Og så er jeg da bare nysgerrig efter at høre: Hvor meget vil man stemme for?
Er det 4,2 mia . kr.?
Er det på hele området, det her ligeløn skal gælde?
Det er jo fair nok, at man siger: Det vil vi bare gerne stemme for.
Men så skal man også anvise en finansiering af de 4,2 mia. kr. eller de 15-20 mia. kr., som det kommer til at koste.
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Jamen nu er der mange tal, der flyver i luften fra Nye Borgerlige – ligesom der plejer at være.
Det er rigtig mange penge.
Sandsynligheden for, at der er mulighed for, at vi kan stemme for, er til stede, men vi skal først have set ændringsforslaget, lige såvel som Enhedslisten også skal have set ændringsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Det er klart.
Før kan man jo ikke sige, om man endeligt stemmer for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Jeg hørte, at ordføreren sagde, at man vil stemme for Enhedslistens ændringsforslag om, at der skulle en pulje penge ind i det her, sådan som jeg forstod det.
Så skulle jeg bare høre: Hvor mange midler er det?
Altså, hvis man skulle have sygeplejerskernes løn op på niveau med politiets løn, er der nogen, der har sagt, at det måske vil koste 4,2 mia. kr. – selvfølgelig før tilbageløb.
Er det det beløb?
Er det 4,2 mia. kr.?
Og hvordan vil Dansk Folkeparti finansiere de 4,2 mia. kr.?
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Nu er vi nødt til at forholde os til den her sag, og der er rigtig mange i det offentlige, som ikke er i samme situation som sygeplejerskerne.
I Dansk Folkeparti har vi en klar holdning: Vi mener, at sygeplejerskerne er mere værd.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-08-26:
Og der vil Enhedslisten hver gang stille ændringsforslag om, at de også skal have højere løn, for det mener Enhedslisten at alle i den offentlige sektor skal have.
Synes Dansk Folkeparti, at alle i den offentlige sektor skal have højere løn, eller er det kun sygeplejerskerne, som Dansk Folkeparti synes skal have højere løn?
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Nu er det ikke min opfattelse, at Enhedslisten har stillet krav om, at alle i den offentlige sektor, i forhandlinger, skal have mere i løn.
Det er min opfattelse, at Enhedslisten respekterer den danske overenskomstmodel, hvor parterne forhandler.
Så er der nogle situationer som her med sygeplejerskerne, hvor Enhedslisten ligesom Dansk Folkeparti mener, at sygeplejerskerne er mere værd.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-08-26:
Nu ved vi jo alle sammen godt, at det, der ligger til grund for, at Enhedslisten har stillet det her ændringsforslag om, at man ekstraordinært skal bevilge nogle flere penge til sygeplejersker – penge, som ligger ud over, hvad man har forhandlet sig til – er, at der jo ikke er en eneste faggruppe i den offentlige sektor, som Enhedslisten ikke lover højere lønninger til.
Har Dansk Folkeparti det også sådan, at hver eneste faggruppe i den offentlige sektor, som stemmer nej til et forhandlingsresultat og laver strejke og stiller op osv., skal have en højere løn?
Jens Rohde (KD), 2021-08-26:
Igen må jeg vende tilbage til, at jeg synes, der bliver skudt ufattelig meget mod alle andre, og at man ligesom glemmer at påtage sig det ansvar, man selv har haft.
Og tid er jo en sjov ting, hr. Bent Bøgsted.
Der er vel ikke nogen, der i de sidste 20 år har haft så meget indflydelse på dansk politik som Dansk Folkeparti, og derfor må man jo også vedstå sig arv og gæld.
Ellers hører alting jo op.
Nu er det sådan, at Dansk Folkeparti siger, at det er en uholdbar forhandlingssituation, man står i, men Dansk Folkeparti er jo meget håndfaste, når det gælder om at få nedlagt regionerne.
Hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig så, at man næste gang skal undgå, at det er finansministeren, der sidder på pengekassen, og at der ikke er noget forhandlingsrum, når man nu vil nedlægge det lag, som rent faktisk betjener regionerne og dermed også i dag forhandler med parterne, altså sygeplejerskerne?
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Nu ved jeg jo også godt, at hr. Jens Rohde har meget stor erfaring inden for det politiske arbejde.
Han har været med i rigtig mange år og har haft fingeren på pulsen hele vejen igennem, og vi er da enige om, at finansministeren sidder på pengekassen.
Det har finansministeren altid gjort.
Det gjorde finansministeren sådan set også, inden regionerne blev frataget deres skatteudskrivning.
Da sad finansministeren og skatteministeren også på pengekassen, for de kunne jo lidt styre, hvad regionerne måtte have lov at afsætte af midler.
Men når regionerne nu er frataget skatteudskrivningen, er det jo oplagt, at det er os herinde i Folketinget, der skal sætte rammen for, hvad regionerne så har at gøre godt med, for at de kan løfte opgaven.
For der bliver jo flere ældre og der er brug for flere sygeplejersker, og så skal vi selvfølgelig også sige, at vi tager den ramme, regionerne har at arbejde med, alvorligt.
Vi kan ikke bare køre med den samme ramme, når der er brug for flere medarbejdere og der bliver flere og flere plejekrævende.
Det er klart.
Jens Rohde (KD), 2021-08-26:
Men det er jo ikke noget nyt, for det har vi også diskuteret i mange år.
Hvorfor har Dansk Folkeparti så ikke stillet det krav over for tidligere regeringer, når man har været parlamentarisk grundlag?
Hvorfor har man ikke sat stolen for døren?
Og jeg siger det ikke for at være polemisk.
Jeg siger det, for at vi alle sammen her i lokalet skal påtage os et ansvar for at finde en anden måde at gøre tingene på, i stedet for bare at skyde efter regeringen eller den ene eller den anden.
For det er ikke fair.
Vi har alle sammen ikke kendt vores besøgelsestid, og det er pointen i det.
Så hvad vil DF gøre, for at vi fremover kender vores besøgelsestid?
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Nu er jeg ikke finansordfører, så jeg skal lade det her gå videre til min finansordfører, altså at der er et ønske fra Konservative på det her område – helt klart.
Mette Abildgaard (KF), 2021-08-26:
Jeg kunne godt tænke mig at følge en lille smule op på den ordveksling, der lige har været.
Og derfor er jeg bare nysgerrig efter at høre, om vi i år kan forvente et finanslovsudspil fra Dansk Folkeparti.
Det kom vi med i Det Konservative Folkeparti sidste år, og det kommer vi også med igen.
Jeg vil gerne høre, om man kan forvente et finanslovsudspil, hvor man finansierer sådan noget som det her, som man nu står og foreslår, og eksempelvis også finansierer de beslutningsforslag, man fremsætter i løbet af året hernede i Folketingssalen, som jo er ganske mange.
Kan vi forvente at få det fra Dansk Folkeparti i år?
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Jeg tror faktisk altid, at Dansk Folkeparti har haft finansieringen med, når vi fremsætter beslutningsforslag.
Der kan være nogle enkelte undtagelser, men langt, langt de fleste beslutningsforslag, der kommer fra os, er der finansiering med til.
Jeg har ikke fremsat nogen beslutningsforslag, der ikke var finansiering med til.
Mette Abildgaard (KF), 2021-08-26:
Jeg kan i hvert fald sige, at der er på social- og ældreområdet er blevet fremsat ganske mange beslutningsforslag, hvor der ikke nødvendigvis har været anvist finansiering.
Men såfremt Dansk Folkeparti har ret i, at man anviser finansiering fra gang til gang, burde der jo heller ikke være noget problem i at samle det nu i et samlet udspil, hvor man jo så også angiver, hvor meget ekstra man mener, der skal afsættes i lønningsposen.
Så kunne jeg få et klart svar den her gang?
Jeg lytter meget nøje efter et klart svar.
Kommer der et finanslovsudspil fra Dansk Folkeparti, og indeholder det en lønpulje til de offentligt ansatte?
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Hvis vi bliver indkaldt til forhandlingerne, er vi også klar til at tage ansvar for at se på, om rammen for regionerne skal udvides, og om der skal ekstra penge til, det er klart.
Men hr. Jens Rohde er jo en af dem, der har sat en bremse for det, som Dansk Folkeparti gerne ville have haft.
Det var måske ikke hr. Jens Rohde selv, men det var partiet Venstre som sådan, som hr. Jens Rohde var med i, der satte en bremse i.
Mai Villadsen (EL), 2021-08-26:
Jeg er jo bedrøvet over, at vi skal vente så lang tid, for det er dokumenteret gang på gang af forskning, af rapporter, af Institut for Menneskerettigheder, af den lønkommission, der var i 2008, at der er et lønefterslæb på flere faggruppers område.
Så jeg er ærgerlig over, at vi nu skal til det igen, men håber da, at ordførerens parti vil være med til faktisk at sætte penge af, hvis det bliver bevist endnu en gang af den lønstrukturkomité, at der er et problem.
Mette Abildgaard (KF), 2021-08-26:
Jeg undrer mig bare over, at man, når man nu har en ligelønsalliance, så ikke dér henviser til nogen af de konkrete tal.
Altså, hvorfor henviser man dér så til forskellen på tværs af det offentlige og det private arbejdsmarked?
Som jeg husker arbejdet fra 2008, pegede det på nogle ganske få procent, der var i forskel, og som var sådan uforklarlige.
Jeg synes egentlig også bare, vi har et ansvar som politikere for at være reelle omkring størrelsen på problemer.
Jeg vil gerne være med til at løse det, for vi har et ansvar som arbejdsgiver.
Jeg mangler simpelt hen bare at se de der meget, meget klare tal.
Men det håber jeg vi kan se, når den komité, der nu er nedsat, har lavet sit arbejde.
Jens Rohde (KD), 2021-08-26:
Men det er jo ikke en løsning, for den løsning, der kommer nu, er den, sygeplejerskerne har stemt imod to gange.
Så det er jo ikke en løsning, men jeg anerkender, at systemet er sådan, og det er jo regeringens prærogativ at gribe ind, og man kan jo ikke bare sådan gå ud med noget, der går ud over mæglingsforslaget, fordi alle andre jo så kan spekulere i, at alting skal lande herinde.
Så hele det system forstår jeg godt.
Men det, jeg kalder på en refleksion over, er faktisk finansieringssystemet, og der har vi jo i KD den holdning, at regionerne skal have skatteudskrivningsretten tilbage, som de havde det engang, fordi de så har en reel mulighed for at forhandle med de parter, de skal forhandle med.
Hvad mener regeringen om det forslag?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Det er jo lidt diskussionen i forhold til det, man kan kalde den danske model, hvor vi både har et offentligt og et privat arbejdsmarked, hvor der godt på det offentlige område kan være nogle modsætninger i forhold til de redskaber, som er bygget op.
Men jeg synes, det er rimeligt, at vi nu får en løsning på den konflikt, der er her, og når det ligesom er sat i værk, synes jeg da som altid, at når man har konflikter, som man har her, så er det en anledning til at få taget en drøftelse af det og sige: Er der nogen af de instrumenter, der skal kigges på i forhold til det?
Det er vi da åbne over for.
Jens Rohde (KD), 2021-08-26:
Tak for det.
Men så bliver det jo også en ren tilståelsessag, nemlig rammerne, som vi giver, som hr. Henrik Møller siger, og det er jo det, der er problemet her.
Det er, at det er os, der giver rammerne, og så lægger vi bagefter ansvaret fra os, og så er det hr. Kühnau, der ellers skal stå med problemet.
Det er jo en systemfejl.
Jeg synes jo, SF og Enhedslisten retter bager for smed ved at stå og skyde på regeringen.
Jeg har lige kigget SF's finanslovsforslag igennem.
Jeg kan ikke finde en eneste krone til sygeplejerskerne i finanslovsforslaget for 2021.
Så det der med at stå og skyde på regeringen er jo en gratis omgang.
Det handler om os alle sammen.
Det handler om os alle sammen, i forhold til at vi ikke er villige til at gå ind og lave den ændring i finansieringsstrukturen, som kan sikre en reel forhandling, og vi støder på det igen og igen.
Og derfor vil jeg godt, uden at det skal være polemisk, hr. Henrik Møller, spørge, om det giver anledning til noget refleksion i forhold til vores struktur, at det nu er anden gang, at fru Mette Frederiksen – først som beskæftigelsesminister og nu som statsminister – skal ind og gribe ind i en konflikt på det offentlige område.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg synes jo sådan set, som jeg har nævnt tidligere, at vi i forhold til de tidligere aftaler, vi har lavet, både med kommuner og regioner, og i forhold til de tidligere bindinger, der lå om automatiske 2-procentsbesparelser osv., har været i stand til at lave nogle af de bedste aftaler de sidste 10 år i forhold til at skaffe en bedre økonomi til både regioner og kommuner i forhold til de arbejdsopgaver, de skal løse.
Og det er jo et spørgsmål om, hvad det er for nogle rammer, vi giver til de medarbejdere, der er, og der er grundlæggende set udfordringer på hele vores velfærdsområde, både med hensyn til rekrutteringen til uddannelserne, men i og for sig også arbejdskraften.
Men jeg tror altså ikke kun, det er et spørgsmål om løn, jeg tror, det er mange elementer, som er afgørende.
Jette Gottlieb (EL), 2021-08-26:
Jamen nu kunne jeg så godt lide at få en meget præcis beskrivelse af, hvad forskellen er på den situation, der var i 2008, hvor man nedsatte en kommission, og hvor man erkendte de strukturelle problemer, og så den situation, der er nu.
Det, jeg kan se som en forskel, er, at der er en stigende flugt fra hele området, og det er der selvfølgelig, fordi løn- og arbejdsforhold ikke er i orden.
Der mangler i øjeblikket 4.700; der er åbne stillinger, der ikke er blevet besat i regioner og kommuner; hver tiende sygeplejerske svarer, at de ikke er ansøgere til de stillinger, og der er et fald på sygeplejeuddannelsen på 8 pct. i år.
Har det noget på sig, at regeringen er med til at skubbe til, at den situation udvikler sig?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Altså, jeg er næsten tilbage til udgangspunktet i at sige, at der var nogle overordnede overenskomstforhandlinger på det offentlige område, som alle dem, der forhandlede, sådan set sagde ja til.
Så man har jo ligesom accepteret den ramme, der i første omgang blev lagt ud.
Efterfølgende fik man lavet en forligstekst, som prøvede at tilgodese nogle af de ønsker, der var.
Så er jeg med på, at der her er en faggruppe, som ikke har accepteret det.
Altså, lad os nu få den lønkomité nedsat.
Det er sådan, at parterne skal være en del af den og skal være med til at beskrive, hvordan det her kommissorie skal se ud.
Jette Gottlieb (EL), 2021-08-26:
Tak for det.
Jeg synes, der er en meget speciel modsætning i det, som den socialdemokratiske ordfører siger.
På den ene side erkendes det, at det her er et strukturelt problem, men på den anden side skal der ikke gives en krone til at løse det, på trods af at det er et strukturelt problem.
Det betyder jo, at man bringer de strejkende sygeplejersker i en situation, hvor de skal bede kolleger i andre faggrupper om at stikke dem pengene, og det er uværdigt, i forhold til at det er et strukturelt problem.
Derfor synes jeg, at det for Socialdemokratiet ikke har manglet på opfordringer til at acceptere et flertal, der kan skaffe nogle penge til at løse dette strukturelle problem, og den modsætning i det socialdemokratiske verdensbillede vil jeg egentlig gerne have en afdækning af.
Hvor er det, det går fejl?
Hvad er det, der sker?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Det er noteret.
Jeg gentager: Vi lægger os ikke fast på nogen løsninger, før vi har fået resultatet fra lønstrukturkomitéen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-08-26:
Men ligesom at sygeplejerskerne ikke giver honninghjerter som tak for coronaindsatsen, vil de jo heller ikke have pæne ord eller tomme løfter.
Det, som de og vi vil have, er, at der følger penge med.
Man kan blive ved med at opfinde nye ord, om det så er en lønkommission eller en lønstrukturkomité, eller hvad det er.
Hvis der ikke er noget håndfast, der følger med, så er det jo bare ord, og derfor ønsker vi jo, at der med det her indgreb havde fulgt en håndfast garanti for, at de penge, der skulle til for at rette op på det her, ville blive tilvejebragt.
Det kan godt være, at man ikke kan sætte kroner og øre på det allerede nu, men man kan godt sammen med det politiske flertal, der allerede findes i dag, finde en løsning.
Vi findes, og vi vil gerne stemme for at frembringe den finansiering.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg synes ikke nødvendigvis, der er noget nyt i det, og det bliver der så formentlig heller ikke i mit svar.
Jeg henholder mig til den lønstrukturkomité, som er en del af forligsinstitutionens resultat omkring det her, og som skal være med til at få et hundrede procent afklaring, og der vil vi jo følge det tæt og sige, at der vil komme nogle anbefalinger.
Og dem må vi jo kigge på, når de kommer.
Signe Munk (SF), 2021-08-26:
Ordføreren sagde i sin indledende tale, at han godt kunne forstå, at der var en frustration blandt sygeplejerskerne, og det måtte jo også hænge sammen med den travlhed, der er på sygehusene og i hjemmesygeplejen, altså det tempo, man lægger for dagen.
Jeg har selv oplevet det, måske ordføreren også selv har oplevet det.
Men mener ordføreren virkelig, at den frustration kun handler om arbejdsforhold, om hårde vagter, om travlhed, om følelsen af ikke at kunne gøre det, ens fag påbyder en?
Eller handler det også om uligeløn?
, eller handler den faktisk også om det, vi debatterer i dag, nemlig ligeløn og oplevelsen af at få en ordentlig løn for sit arbejde?