Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslag B 96.
Det giver os anledning til at diskutere indhold og kvalitet af en godt nok lille, men meget vigtig del af vores uddannelsestilbud, nemlig den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse for unge med særlige behov, også kaldet stu.
Dansk Folkeparti ønsker med forslaget at pålægge regeringen inden udgangen af 2018 at fremsætte de nødvendige lovforslag og gennemføre de nødvendige administrative ændringer, der kan forbedre og kvalitetssikre stu'en.
Desuden ønsker Dansk Folkeparti, at vi opretter en tilhørende overbygning til uddannelsen.
Regeringen kan ikke støtte forslaget.
Dansk Folkeparti begrunder forslaget med et ønske om at kvalitetssikre stu-tilbuddene og sikre mere kontinuitet og gennemskuelighed af uddannelsestilbuddene for de involverede unge og deres forældre.
Forslaget skal også give stu-elever adgang til erhvervsrettet uddannelse i form af en overbygning til stu.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at der er stor lokal forskel på, hvordan stu'en bliver praktiseret i kommunerne, og at forældrene har svært ved at få overblik over mulighederne.
Stu'en er for nylig blevet evalueret.
Evalueringen viser, at kommunerne løfter opgaven, som de skal, og at uddannelsen er implementeret efter de politiske hensigter.
Hvis noget virker, skal der gode grunde til at ændre på det alligevel.
Evalueringen viser sort på hvidt, at stu'en fungerer rundtomkring i kommunerne.
Derfor ser vi i regeringen ikke grund til at ændre i rammerne for uddannelsen eller reguleringen af kommunerne eller i øvrigt gennemføre større ændringer i relation til stu.
Det mener vi ikke er en god idé, og det begrunder vi med, at de stu-elever, der kan få glæde af en anden ungdomsuddannelse, allerede i dag har muligheden.
Lige nu behandler Folketinget lovforslagene til aftalen om den nye forberedende grunduddannelse, også kaldet fgu.
I denne aftale er der bl.a. lagt op til, at stu-elever efter afslutningen af stu kan målgruppevurderes til fgu.
Der er også det økonomiske aspekt.
En overbygningsuddannelse vil medføre betydelige merudgifter, hvis udgangspunktet for sådan en uddannelse er samme vilkår og rammer for eleverne som på den nuværende 3 årige stu-uddannelse.
Dansk Folkeparti ønsker også, at det over for kommunerne skal indskærpes, at den enkelte stu-elev skal have det tilbud, der imødekommer den enkeltes ønsker og muligheder.
Hertil vil jeg understrege, at det allerede er fastsat i loven, at Ungdommens Uddannelsesvejledning sammen med den unge og forældrene udarbejder en individuel uddannelsesplan.
Denne plan laves på baggrund af et op til 12 ugers afklaringsforløb.
Det er kommunalbestyrelsen, som godkender den endelige uddannelsesplan, men hvis den unge ikke er enig i uddannelsesplanen, kan sagen indbringes for Klagenævnet for Specialundervisning.
I 2017 har nævnet kun modtaget få klager.
Samlet set mener regeringen ikke, at Dansk Folkepartis begrundelser vejer tungt nok til at ændre på stu'en, som den er i dag.
Dansk Folkepartis forslag vil desuden betyde væsentlige merudgifter til stu-ordningen, udgifter, som forslagsstillerne ikke har fundet finansiering til.
Afslutningsvis vil jeg gerne nævne, at jeg den 27. februar holdt møde med stemmeaftalekredsen.
Her aftalte vi, at ministeriet ville arbejde videre med understøttende initiativer, som kan igangsættes uden lovændringer.
Initiativerne er: En benchmarkinganalyse af overgange, udslusning fra stu, et best practice-katalog og en stu-portal til elever og forældre for at synliggøre stu-tilbud og udbrede viden om best practice.
På den måde har vi i fællesskab forsøgt at finde veje til at gøre noget ved de enkelte opmærksomhedspunkter, som evalueringen peger på.
Tak for ordet.