runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2022-02-04:
Jeg tror lige, at jeg vil starte med at oplyse om, at klimakrisen og behovet for den grønne strøm altså også fandtes før 2019-valget.
Det, der så er lidt interessant, er, at før 2019 sad ordførerens parti i regering.
Hvis man sådan lige skal skære det til kort og godt, var der ingen bindende klimalov under ordførerens regering.
Det er der så nu under den socialdemokratiske regering, som SF har skubbet benhårdt på i forhold til klimaambitionerne.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre – for det kan jeg ikke forstå – er, at når ordføreren nu står her og siger, at der ikke er nok grøn strøm, hvorfor ordførerens parti så ikke har sørget for, da ordførerens parti sad i regering, at der blev projekteret og bygget mere inden for havvind.
For det er jo helt rigtigt, hvad ordføreren siger: En havvindmølle, der skal virke, er først klar tidligst om 7 år.
Hvorfor sørgede I ikke for det før 2019-valget, så vi ikke ville stå og mangle så meget grøn strøm nu og derfor have højere elpriser bl.a.?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Det her beslutningsforslag adskiller sig ved, at det handler om, at vi får kortlagt, hvad det egentlig er, vi kan, hvad det er for nogle styrkepositioner, og hvordan vi får prioriteret det.
Og så er der hele den inddragelsesproces med aktørerne.
Det her er jo lavet før finansloven, så måske har man ladet sig inspirere af beslutningsforslaget i forhold til finansloven, med hensyn til at der mangler det her.
Og det er det, som jeg synes er den store ting – og så også, at vi nu får sat det i gang.
Det var da noget af det første, man ville gøre.
Altså, det undrer mig lidt, at der går så lang tid med det.
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Jeg tror, at hvis der er nogen, der har gjort noget for at skabe inddragelse, også inddragelse af erhvervslivet, så er det jo regeringen, bl.a. med klimapartnerskaberne.
Men lad mig så spørge endnu mere konkret i forhold til lige præcis det, som er intentionen med det her beslutningsforslag: Hvordan adskiller det sig fra det, som der allerede er et flertal i Folketinget der vedtog med vedtagelsesteksten i forbindelse med finanslovsdebatten, om, at der skal fremlægges en plan for udbygning af vedvarende energi, som sikrer, at Danmark i 2030 er nettoeksportør af grøn energi, og som jo allerede er besluttet?
Hvordan adskiller jeres beslutningsforslag sig fra det?
Signe Munk (SF), 2022-02-04:
Jeg spørger, fordi ordføreren står og siger: Hvis bare jeg bestemte, ville det være meget bedre.
Men lad det nu ligge der; lad os kigge fremad.
Nu er ordførerens parti jo en del af planlovsforliget, og det er sådan i dag, at kan man fra kirken se en vindmølle ude i horisonten, har man ret til at sige: Nej, der må ikke stå et vindmølleanlæg.
Og hvis ordføreren meget gerne vil have sat vindmøller op hurtigt, er der konkret et projekt i Vesthimmerland, der lige nu er stoppet på grund af den lovgivning.
Kan ordføreren her sige, at den vil partiet arbejde for at afskaffe i de kommende planlovsforhandlinger?
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre.
Jeg spørger jo, fordi der fra et SF-synspunkt både er redskaber i den grønne skattereform, men også alle andre steder i den politiske værktøjskasse, bl.a. i forhold til at sætte et mål om kuludfasning i 2025.
Så jeg bliver nødt til at spørge ordføreren igen, for jeg forstod ikke, hvad der blev svaret: Er det Socialdemokratiets ambition, at vi kun lige præcis skal reducere med 50 pct. i 2025, eller at det skal ligge i spændet mellem 50 og 54 pct.?
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Det sidste er jeg enig i, altså at det selvfølgelig gør det.
Det bliver vi forhåbentlig endnu mere kloge på allerede i næste uge, hvor vi får nogle af de modeller at se, som ekspertgruppen har siddet og regnet på, og så kommer der jo til at være mange drøftelser omkring det i løbet af den kommende tid.
Signe Munk (SF), 2022-02-04:
Jeg bliver bare nødt til at høre regeringspartiet: Når der bliver sagt, at man i den grønne skattereform kan finde reduktioner nok til at nå 2025-målsætningen, skal man så forstå det sådan, at det er regeringens ambition kun lige præcis at snige sig op over 50-procentsgrænsen?
Det spørger jeg jo til, fordi 2025-målsætningen jo har et spænd, der går op til 54 pct., og i klimakampen tæller hvert ton.
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Nu spurgte jeg jo sådan set ikke til olie og gas.
Jeg spurgte til kul.
Der står i udenrigsstrategien: »Derfor erklærer Danmark krig mod kul og presser på for en grøn omstilling væk fra fossile brændstoffer.«
Det med at erklære krig mod kul gælder så åbenbart ikke herhjemme.
For hvis man ikke vælger at støtte det her forslag, anerkender ordføreren så ikke, at så går det langsomt med at udfase kullet herhjemme?
I øvrigt kan ordføreren jo tage en snak med de lokale socialdemokrater i Aalborg Kommune, for jeg er ret sikker på, at de ville synes, det var en god idé.
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Hvis der er nogen, der går forrest i kampen mod fossile brændsler i verden, er det da Danmark, bl.a. med vores beslutninger ude i Nordsøen om at sætte en udfasningsdato for udvinding af olie og gas derudefra.
Og som alle ved, er det jo også noget, som vores klimaminister er meget optaget af og har lavet en international alliance for, som der er flere og flere lande der slutter op om, i forhold til netop at komme fri af de fossile brændsler.
Så det er da noget, som vi i den grad er optaget af.
Kuludfasningen er jo også i allerhøjeste grad vigtigt, og det sker på Nordjyllandsværket i 2028.
Vi så da gerne, at det skete hurtigere.
Fru Marie Bjerre kommer fra området, så det kan jo være, at hun kan prøve at overbevise nogle af dem, som bor i lokalområdet, til at presse på.
Vi mener bare ikke, at det er en statslig opgave at gå ind at finansiere den her opgave, som man har løst af egen drift andre steder i landet.
Dan Jørgensen (S), 2022-02-04:
Nu sagde fru Marie Bjerre, at Venstre altid har været for et 2025-mål, og så er det bare, at jeg påpeger, at den nuværende gruppeformand i Venstre var hardcore imod et 2025-mål – hardcore er et engelsk udtryk og betyder, at han var meget imod; jeg ved godt, at man ikke må bruge engelske udtryk.
Men det er jo godt, hvis han også har ændret holdning, men jeg kan i hvert fald konstatere, at ham, der ellers bliver taget til indtægt for, at Venstre skam har været ambitiøs hele vejen igennem, nemlig hr. Tommy Ahlers, ikke længere er medlem af Tinget.
Men lad os håbe, at den holdning har nået at sprede sig.
Og ja, det er rigtigt forstået, at vi forventer at lukke mankoen via skattereformen.
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
I Socialdemokratiet er vi altid åbne over for at diskutere gode idéer fra Enhedslisten, og derfor er det jo også godt, at vi ser ind i et rigtig spændende forhandlingsforløb her til foråret, hvor vi skal diskutere energisektoren, og vi skal diskutere forsyningssektoren, og hvad vi gør for at kunne skubbe endnu hurtigere på den grønne omstilling, som vi i fællesskab er så optaget af.
Så jeg afviser bestemt ikke, at hr. Søren Egge Rasmussen kunne have nogle gode idéer på blokken.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-02-04:
Jeg talte om at kigge på, hvad der skulle til for at udfase den øvrige kul.
Jeg ved ikke, i hvilket omfang det er gartnerier, eller det er fiskemelsfabrikker, eller det er Aalborg Portland.
De har i hvert fald en klat af det.
Men det kunne jo være noget, der er lidt overset, og hvor der måske er noget, der er nemt at håndtere.
Og jeg lyttede mig lidt til, at ordføreren var en anelse åben over for det.
Men er det sådan, jeg skal forstå det?
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Heldigvis har man jo nogle steder også allerede planer for at komme af med den kul, som brændes af i dag.
Men generelt er min indstilling da, at vi skal kigge på alle de steder, hvor vi kan sætte ind.
Vi skal overveje, hvad vi kan gøre, i forhold til at vi kan få en hurtigere udfasning af fossile brændsler, for det er jo det, som er hovedårsagen til, at vi står med de klimaudfordringer, som vi gør.
Men det her med konkret at sende statsstøtte af sted til en opgave, som man har løst med egne penge andre steder i landet, mener jeg ikke er vejen frem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-02-04:
Det er jo klar tale, at man ikke sådan vil skynde sig med at udfase kullene på Nordjyllandsværket.
Nu er det sådan, at cirka en tredjedel af vores kulimport bliver brændt af på Nordjyllandsværket.
Det vil sige, at der er to tredjedele, der brændes af andre steder.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren kan se for sig, at vi kunne prøve at undersøge en indsats for at få udfaset den store del af kullene.
Men når nu hovedparten af kullene brændes af andre steder, så kunne det jo være, at vi kunne styrke en elektrificering af nogle industrier, eller hvad det nu er.
Jeg har ikke overblikket over det der, men vil ordføreren være med til at kigge på, om ikke der ligger et potentiale frem mod 2025 i forhold til at få udfaset mere af den kul, der brændes af andre steder?
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Tak for det.
Kul skal selvfølgelig ikke være en del af fremtidens energiforsyning.
I fremtiden er Danmark et klimaneutralt samfund, vores varme er grøn, vores strøm er grøn, og vi skal ikke længere hive olie og gas op af Nordsøen, og derfor skal vi selvfølgelig heller ikke skovle kul ind i ovnene på vores varmeværker.
Alligevel vil jeg på vegne af Socialdemokratiet afvise beslutningsforslaget fra Venstre, som vi behandler i dag, for staten skal ikke poste knap tre fjerdedele milliard kroner i en statsstøttet udfasning af kul på Nordjyllandsværket.
Udfasningen sker ifølge i den nuværende plan i 2028.
Ja, det kunne det godt.
Og burde det gå hurtigere?
Der er bare den væsentlige forskel, at i Odense og Esbjerg er det de lokale varmekunder, som betaler for den grønne ambition, som er sat.
Og det er mig sådan set en gåde, hvorfor Venstre, som slår på tromme for, at det ikke må være dyrere at være dansker, mener, at det er rimeligt, at borgere i Esbjerg og i Odense og sådan set i alle mulige varmeområder i Danmark, hvor man har stoppet for brugen af kul, skal betale for en kuludfasning i Nordjylland.
Så ja, kullet skal ud – jo hurtigere, desto bedre – men vi mener ikke, at det er statens opgave at betale for en opgave et sted i landet, som man selv skal betale for andre steder i landet.
Og så skulle jeg hilse fra den radikale ordfører, Rasmus Helveg Petersen, og sige, at Radikale Venstre også er imod B 47.
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Regeringen præsenterede sin udenrigsstrategi i mandags, og i den udenrigsstrategi står der, og jeg citerer: »Derfor erklærer Danmark krig mod kul og presser på for en grøn omstilling væk fra fossile brændstoffer.«
Altså, hvis man mener det seriøst, hvorfor gør man så ikke det herhjemme?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Tak til hr. Jan Bjergskov Larsen for de positive toner, også den naturlige og sunde skepsis, der naturligvis må være over for ny teknologi, der jo er i sin vorden.
Det gælder jo også i Frankrig og andre lande.
Det, der bare får mig til at tage ordet, er det her fokus på det økonomiske.
Altså, det er estimeret til 16 mio. kr., og det er jo i givet fald så en engangsomkostning ud af et kulturbudget, som jo er på mange, mange milliarder kroner.
Og når jeg tænker på, hvad omkostningerne ville være, hvis uheldet en dag måtte være ude igen, som vi har oplevet det med Slotskirken – eller andre steder, som også ordføreren nævner – er 16 mio. kr. så mange penge at give for at have tegninger, der gør, at man kan rekonstruere bygninger, som har en vital betydning i forhold til danmarkshistorien?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-02-04:
Jeg har meget stor sympati for essensen af det her forslag.
Jeg tror, vi er enige om, at vores bygnings- og anlægsarv er unik.
Jeg er selv fra Roskilde, hvor domkirkens betydning for byen og danmarkshistorien nærmest er uvurderlig.
Den brændte i øvrigt i 1968 – og blev bygget op igen uden tre-d.
Vi kan sagtens bakke op omkring intentionen i forslaget, nemlig at sikre og beskytte den kulturarv, der har gjort os til den nation, vi er.
Så derfor er det en vigtig opgave at beskytte vores arv, men vi kan godt være tvivlende over for, om det her forslag er det rigtige.
Ministeren har meget fint redegjort for nogle af de usikkerheder, der ligger i at bruge tre-d-scanninger.
Samtidig synes vi også, det er dyrt, og det er urimeligt at smide en regning på 16 mio. kr. i Bygningsstyrelsen for det her.
Det er endnu uvist, hvorvidt der er et behov for tre-d-scanning som et supplement – det er i hvert fald ikke klart for SF – i forhold til at vurdere, hvor mange bygninger der er bevaringsværdige og fredede, og som der ikke ligger tegninger på.
Så der kommer her et vink til ministeren om, at udvalget godt kunne have brug for at drøfte sagen mere og få belyst, hvad behovet reelt er, og om det her kunne være et supplement, eller om det bare er overflødigt.
Derfor kan vi ikke umiddelbart støtte op om forslaget.
Stén Knuth (V), 2022-02-04:
Tak for det.
Og tak til spørgeren – lad os samarbejde videre i udvalget om det her fine forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Tak for det.
Selvfølgelig er der en økonomisk udfordring, der skal håndteres, endskønt den, ud fra hvad jeg har fået oplyst, skulle være af en ret begrænset karakter, i forhold til hvad vi ellers bruger på vedligeholdelse af historiske bygninger og den slags.
Der vil så være mulighed for at gribe ind og få lavet de nødvendige restaureringer, inden skaden bliver meget omfattende.
Så det er egentlig ikke så meget et spørgsmål, men mere en kommentar og en kvittering for, at man går positivt ind i det her.
Og hvis det er økonomien, der skiller os ad, tror jeg, at vi kan finde en løsning på det.
Stén Knuth (V), 2022-02-04:
Tak for det, formand.
Og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg er ikke ude på at kaste grams på de fortidige arkitekter og ingeniører, der har tegnet de her tegninger, og jeg vil meget rigtig gerne diskutere videre i udvalget, hvordan den her teknologi kan bruges sammen med de tegninger, som i øvrigt ligger.
Så lad os fortsætte den gode drøftelse i udvalget.
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte et forslag, der sætter fokus på bevaring af vores kulturelle historie og bygningsarv; en arv, som vi jo gerne skulle kunne viderebringe til vores børn og børnebørn.
Der findes jo rigtig mange eksempler på, at historien nemt kan forgå, og dermed er der jo også risiko for, at den bliver glemt.
Af de oprindelige syv af verdens vidundere har vi jo kun pyramiden i Giza tilbage i dag.
Resten er siden hen blev destrueret af jordskælv, brande, krig og andre katastrofer.
Desværre sker de her ulykker jo også i vores tid.
For kun 3 år siden brændte Notre-Dame, domkirken i Paris.
Herhjemme sidder vi jo i dag med den tredje udgave af Christiansborg oven på to foregående brande.
Senest var der brand i Christiansborg Slotskirke i 1992.
Det var en brand, der efterfølgende medførte et 5 år langt genopbygningsprojekt.
Forslaget her sikrer os ikke imod uheld, men med ny teknologi og tre-d-scanninger af historiske bygninger, kan vi måske alligevel sikre og bestræbe os på at genopbygge bedre, og det kan blive nemmere fremadrettet.
Venstre er derfor positive i forhold til intentionerne med forslaget.
Det virker faktisk som en god idé, som vi gerne vil have lov til at drøfte videre.
Men der er jo også et men, og det er den økonomi, som vi, som flere talere har sagt her, også skal have gravet os ind i.
Forslagsstillerne bidrager jo selv til en udregning af, hvad forslaget kan koste at gennemføre.
Vi er positive over for forslaget og ser frem til samarbejdet om det her i udvalget.
Tak for ordet.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-02-04:
Altså, det, jeg sagde, var, at jeg ikke sådan personligt vil påberåbe mig at være ekspert i hverken tre-d-scanninger eller de bedste redskaber til bevarelse af bygningskulturarven.
Der har vi jo heldigvis myndigheder, hvis opgave det er at lave en vurdering, og indtil jeg er blevet oplyst om, at andet skulle være sandt, så læner jeg mig op ad den vurdering, vi har fået fra Slots- og Kulturstyrelsen, som jo er, at det vil være dyrt, og at det ikke vil have den anvendelighed, som forslaget sigter mod.
Men når det er sagt, vil jeg som et principielt udgangspunkt altid være åben over for at ændre holdning, hvis jeg bliver klogere eller bliver overbevist af gode argumenter for, hvorfor man skulle gøre det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Det var lige til det sidste, som jeg er glad for at ordføreren sagde.
Ordføreren
siger selv, at ordføreren ikke har den viden nu.
Så hvis den viden kommer frem under udvalgsarbejdet, er man så åben over for at revurdere sin holdning til spørgsmålet?
Kasper Sand Kjær (S), 2022-02-04:
I lighed med hr. Christian Juhl glæder jeg mig også til, at hr. Morten Messerschmidt indtager talerstolen og gør os klogere på forslaget her.
Jeg synes, det er helt oplagt – og det var kulturministeren jo også inde på – at vi i udvalgsbehandlingen får vores myndigheder og Slots- og Kulturstyrelsen ind for at redegøre for, hvordan man arbejder med opgaven i dag, hvordan de ser på teknologien, og de må meget gerne inddrage internationale erfaringer.
Så jeg er bestemt åben over for, at vi giver det en god og grundig udvalgsbehandling, som måske ikke nødvendigvis fører til, at præcis dette beslutningsforslag bliver vedtaget, men som om ikke andet kunne føre til, at vi bliver mere oplyste om arbejdet med bevarelsen af vores kulturarv.
Christian Juhl (EL), 2022-02-04:
Jeg er nødt til at undskylde over for min kollega, men somme tider er jeg lidt teknologiskeptisk.
En gammel arkitekttegnet kirke som Notre-Dame er der, tror jeg, udført, jeg ved ikke mange detailtegninger af, og det vil sige, at hver enkelt lille detalje jo er tegnet op med millimeters præcision, og jeg synes ikke, vi skal kaste grams på de arkitekter og bygmestre, der dengang tegnede den slags ting – det er sandsynligvis også gemt og digitaliseret og alle det der.
Derfor er det jo vigtigt, at vi siger: Ja, ja, vi skal også lade os fascinere af den nye teknologi, men vi skal jo heller ikke kaste grams på den enormt udviklede gammeldags teknologi, som lå til grund for de fleste bygninger.
Jeg ved jo, at der er tegninger på stort set alt, hvad der er i den her bygning, og derfor kan det rekonstrueres, hvis ikke de tegninger brænder samtidig.
Kunne vi ikke i første omgang nøjes med at få en afklaring og så få Messerschmidt med på at sige, at vi skal lægge en plan?
Og hvis han er så meget inde i hele den her teknologi, må han jo hjælpe os andre ind i den verden, og så kan vi fra en fælles platform som det første gå i gang med det, der er vigtigst, og det, der kan lade sig gøre.
Tak for det.
Nu er det her helt nyt for mig.
Jeg har ikke beskæftiget mig med den slags teknologi.
Men jeg har et kolonihavehus, som jeg selv har bygget.
Det har jeg tegnet op med en blyantstegning, så jeg ved, hvordan jeg skal bygge det igen, for det er virkelig bevaringsværdigt, for det er dansk arbejderkultur, når det er bedst.
Det er så nogle andre ting.
Jeg har så mange spørgsmål, at vi er nødt til at holde et eller andet møde, enten i udvalget eller et andet sted, for jeg vil gerne forstå det her, inden jeg siger ja eller nej til det.
Men jeg ville gerne se en plan for, hvordan vi kan afklare det, og en plan for, hvor omfattende det skal være, for det synes jeg ikke er særlig klart.
Nu kommer Morten Messerschmidt nok også på talerstolen på et tidspunkt, og så kan han jo forklare, hvor omfattende den her registrering skal være, og hvornår vi kan forvente, at der er en teknologi, vi har råd til, hvis det skal omfatte 7.000 bygninger.
Eller skal det kun omfatte 300, eller hvordan skal det være?
Og i givet fald ville jeg også gerne se, hvad sådan nogle moderne teknologier kan.
Derfor vil jeg høre, om vi ikke kunne lave en aftale om, at vi i hvert fald i første omgang mellem de to behandlinger diskuterer en plan for, hvordan vi bliver klogere, og en plan for, hvordan det kunne rulles ud.
For jeg tror også, at der ligger noget ude i verden, som vi ikke er helt opmærksomme på.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-02-04:
Det primære argument for SF er ikke nødvendigvis økonomien, men det handler om et overblik over, om der reelt er et behov, og det er endnu uafklaret.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Det er helt rimeligt.
Jeg tror bare ikke, det er 16 mio. kr. på kulturbudgettet, der kommer til at vælte læsset så at sige.
Jeg vil blot kvittere for den positive tilgang.
Er ordføreren så enig i, at vi fra Folketingets side, eventuelt i en beretning, hvis det er det, hr. Christian Juhl har i tankerne – det fornemmer jeg lidt – igangsætter et arbejde, hvor vi også ser på den udenlandske erfaring, der er, med scanninger?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-04:
Mig bekendt er der egentlig ikke så mange uforbrugte reserver i Kulturministeriet.
Altså, vi har nogle gange stor fornøjelse af at sidde og diskutere, hvordan vi skal bruge 3,4 mio. kr., der er tilovers i et udlodningsaktstykke osv. osv.
Så mig bekendt er der ikke store reserver i Kulturministeriet, og hvis der var det, så havde jeg rigtig mange gode idéer til, hvordan de kunne bruges.
Og der var nok en del andre idéer, der ville komme før denne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Jo, jo, og det er et politisk synspunkt, og det er jo et fuldstændig validt synspunkt, hvis man ikke synes, at pengene skal bruges på det her
Jeg anfægtede bare, at man ikke har kunnet lave nye politiske tiltag i løbet af året, og at alle politiske tiltag skulle komme og blive præsenteret på finansloven.
Og der påpegede jeg jo bare, at der er en reserve – og det ved fru Zenia Stampe også, for hun har jo været med til finanslove – som står uforbrugt, både til regeringens egne tiltag, men også på hvert ressortområde, som man kan bruge på nye initiativer, hvis man synes, de er de rigtige.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-04:
Nej, jeg kan komme på rigtig mange andre initiativer, som jeg hellere vil støtte end en umoden teknologi, hvor der er meget stor usikkerhed i forhold til, hvad det rent faktisk vil koste at bruge det til alle de fredede bygninger, og jo ikke mindst i lyset af den situation, vi har haft i de sidste 2 år med corona, hvor der er mange kulturinstitutioner, der har været hårdt ramt på grund af nedlukninger.
Der kan jeg finde på bedre måder at bruge pengene på end det her initiativ, som jeg synes er spændende, men hvor jeg tror, vi kan få meget mere for pengene – og det tænker jeg er noget der plejer at optage Nye Borgerlige – hvis vi lige skubber det et par år og teknologien modnes yderligere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Jeg nyder altid de her små intermezzoer mellem fru Zenia Stampe og hr. Morten Messerschmidt og så på en fredag formiddag – det kan jo få enhver i glædeshumør.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget, for at vi bare lige får det bekræftet.
Altså, der er ikke en forestilling om, at man kun kan vedtage noget på selve finansloven, og at der så resten af året ikke kan være noget som helst.
Kan du ikke bare bekræfte, at der er en reserve, som faktisk også stadig væk er en ubrugt reserve, på finansloven, som man kan bruge til nye initiativer?
Synes man, det er de rette initiativer?