runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Det er jeg glad for at høre.
Så synes jeg, at jeg kan genkende Liberal Alliance lidt bedre i de udmeldinger, for jeg synes, det ville være en katastrofe, hvis vi begyndte at sige, at nu skal folk ikke længere i kirke til jul, fordi der er andre kulturelle traditioner eller noget helt andet.
Vi lever i Danmark, det må vi stå fast på, og her er det dansk kultur, der hersker, uanset hvilken anden kulturel eller religiøs baggrund man så måtte have med sig.
Så det er jeg glad for – tak for det.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål, men ja, selv tak.
Det er da sjovt, at når vi taler om folkekirken, er det et overgreb, og så er det noget, man meget gerne vil beholde, og noget, der er meget vigtigt.
Men når vi taler om kommunerne, er det en byrde.
Det er noget administration, der ligger et sted, som man rykker til noget andet – det er jo det, det er – og så er der nogle penge, man i den forbindelse jo rykker med rundt.
Så det er i bund og grund det, vi taler om her.
Og argumentet er jo, at vi ønsker, at folkekirken i større grad skal have tid og fokus på det, som er folkekirkens allervigtigste opgave – netop forkyndelsen.
Kim Aas (S), 2024-04-11:
Det er jeg glad for.
Så kunne jeg godt tænke mig lige sådan at få uddybet – det er sikkert, fordi jeg ikke er klog nok og har svært ved at forstå det – hvad det er, man tænker, der skal opnås ved dette.
Altså, det er noget, der fungerer.
Jeg har også haft kontakt med folkekirken, og jeg har ikke hørt, at der er blevet rakt særlig meget ud til os, hverken politisk eller på nogen som helst anden måde, om, at det her er noget, man ønsker ændret.
Hvad er det, man vil opnå, ud over at man eventuelt pålægger kommunerne en større byrde?
Nu blev der spurgt til, om man har rakt ud til folkekirken, men har man rakt ud til kommunerne?
Hvad tænker de om det?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg har aldrig sagt noget, i forhold til hvilke ministerier der skal nedlægges eventuelt, men hvis jeg skal give et eksempel på et ministerium, som jeg da bestemt godt synes man kunne nedlægge, kunne det være Ligestillingsministeriet.
Jeg har aldrig nævnt noget om, og jeg har heller aldrig hørt vores formand nævne det, som hele diskussionen kommer af, altså at Kirkeministeriet skulle nedlægges.
Og det har jo absolut heller intet med det, der foreslås her i dag, at gøre overhovedet.
Kim Aas (S), 2024-04-11:
Tak igen.
Jeg må indrømme, at jeg er blevet mere forvirret end opklaret omkring Liberal Alliance under den her debat.
Det fyger med mange forskellige begrundelser for, hvorfor man ønsker det her taget fra kirkerne.
Det, der egentlig slår mig mest ved det her, er, at ordføreren starter med at sige, at man ønsker det her som en start på en adskillelse af kirke og stat – det er jeg som sådan med på.
Men jeg er i tvivl om, hvad man ønsker det skal ende med.
Er det, som det også blev sagt af Venstres ordfører, at man ønsker, at Kirkeministeriet som ministerium skal nedlægges?
Ønsker man en helt anden måde at se kirken på, eller hvad er det?
Så hvad er slutmålet med tilgangen til folkekirken fra Liberal Alliances side?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg synes faktisk ikke, at de opgaver, du henviser til der, ikke er forkyndende, og jeg synes faktisk, de er utrolig vigtige for kirken.
Så det synes jeg slet ikke kan sammenlignes med en opgave, som vores egen kirkeminister jo netop har understreget er en myndighedsopgave.
Og ja, jeg har faktisk ringet til adskillige kirker i min egen kreds og talt med præster, og jeg har ikke hørt en eneste af dem sige, at det der er en vigtig opgave for dem.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Hvad jeg mente med spørgsmålet var, om forslagsstilleren har rakt ud til kirken og spurgt, om kirken synes, det er en vigtig opgave.
Jeg kan forstå, at forslagsstilleren synes det, og jeg kan forstå, at forslagsstilleren kan referere til Københavns Kommune, men hvad med kirken selv, som står for opgaven?
Har der været en dialog der?
Og hvis man synes, at man udefra skal diktere, hvad der er vigtige og ikkevigtige opgaver, vil man så også gå ind og begynde at se på den store aktivitet, der ligger i menighedsbørnehaver, i plejehjem og i maduddeling til hjemløse, som er andre områder, som ikke er forkyndende?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg er lidt i tvivl om, om jeg forstod spørgsmålet korrekt.
Men jeg opfatter f.eks., at det kunne være en vigtigere opgave for kommunerne.
Københavns Kommune ville i 2016 gerne have adgang til registrering i den digitale kirkebog på lige fod med folkekirken, og dengang skrev de: »Det vil være naturligt, at kommunen i sådanne sager tillige kan tilbyde borgerne hjælp med navneskifte i forbindelse med en vielse.
I Sønderjylland har Borgerservice allerede adgang til at foretage civilregistreringer direkte i den digitale kirkebog, sådan at både Folkekirken og Kommunen kan tilgå den digitale kirkebog uden problemer og uden ekstra omkostninger.
En løsning, hvor borgeren frit kan vælge, hvor de vil søge assistance, når/hvis de har behov for dette er en løsning, er en løsning, som sætter borgeren i centrum.«
Det er jeg egentlig ret enig i.
Den her opgave er jo ikke religiøs, og derfor bør den ligge i kommunen.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Ordføreren nævner, at ordføreren ikke kan se noget odiøst i at flytte en opgave, som ikke er vigtig for kirken, væk fra dem.
Sådan hørte jeg det i hvert fald.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvilken dialog der har været med kirken, i forhold til hvordan kirken selv opfatter det med, hvorvidt det her er en vigtig opgave.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Jeg deler ordførerens afsmag for de politiske prædikener, men jeg tror bare ikke, at det, at vi adskiller kirke og stat, kommer til at skabe en mindre politisk kirke.
Det er ikke en udvikling, jeg ønsker at tale ind i som medlem af Dansk Folkeparti, og derfor kan vi ikke bakke op om det her beslutningsforslag.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Det er jo, fordi det er medlemmernes kirke, og derfor mener vi også, at det i størst mulig grad skal finansieres af medlemmerne selv.
Så at rykke om på lønudgifterne til kordegnene og rykke det i forhold til præsternes lønninger synes vi egentlig er helt naturligt, fordi kordegnene jo vil få mindre at lave, da de, som ordføreren selv siger, varetager en ret stor del af den her civilregistrering.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Jeg mener nu ikke, jeg sagde, at præster synes, det var åndssvagt.
Det mener jeg ikke jeg har sagt i den her situation.
Jeg sagde, at der lå et stort arbejde bagved, som præsten også skulle varetage, med at fylde den ene kirkebog ud og så lade degnen skrive af.
Det var selvfølgelig en del af en præsts opgave.
Det var det dengang, og på en eller anden måde er det det også stadig væk.
Det er jo i den lokale folkekirke, at man går hen og får foretaget de civilregistreringer.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Men det er vel det, vi diskuterer med sådan et beslutningsforslag her, og dermed er det vel heller ikke ligegyldigt.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Den debat kan man da sagtens tage, men måske i nogle andre sammenhænge.
Det er jo, som fru Katrine Daugaard også siger, en myndighedsopgave, man påtager sig.
Jeg tror, der tidligere var mange præster, der var trætte af at skulle sidde og bruge tid på det her, men man gjorde det så alligevel nidkært i forhold til sin forpligtelse, og så havde de selvfølgelig degnen som assistent.
Jeg vil gerne diskutere folkekirkens opgaver, og hvad folkekirken skal og kan, men jeg synes ikke, det er stedet i forhold til det her forslag.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg vil måske bare lige uddybe i forhold til det med at skille så meget ad, som man kan.
Man kunne også i stedet for sige, at vi vil fokusere på det, der i virkeligheden er kirkens opgave.
Og det har vi jo lige hørt ministeren stå og argumentere rigtig fint for at det her overhovedet ikke er.
Det her er en myndighedsopgave, som de så har varetaget for staten, og der synes jeg virkelig, det er interessant og vigtigt at debattere og fokusere på, hvad kirkens opgave er, og hvad det er, den skal fokusere på.
Det mener jeg bestemt ikke er sådan noget som civilregistrering.
Noget andet kunne være, at folkekirken efterhånden også blevet Danmarks største koncertvirksomhed.
Det kan man også diskutere om den skal være, og jeg synes faktisk, det er vigtigt at have den her debat om, hvad det er, folkekirken skal.
Det er i hvert fald vigtigt for mig som medlem.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Tak for det.
Det her er et område, hvor jeg er ekspert – jeg tror i øvrigt, at det er det eneste område, hvor jeg er ekspert – for min far var noget, der hed kirkebogsførende degn, og vi syntes, det var den flotteste titel, man overhovedet kunne få.
Jeg hjalp min far, når han skulle udfylde de her store bøger og skrive af efter præsten, og det var mange gange svært, for hverken præster eller læger skriver særlig godt, men vi kom da igennem det.
Efter 2003 var det slut med den her indføring i kirkebøgerne, men det var spændende at være med til, og der er også noget historisk for mig i, at det netop fortsætter i det her regi.
Jeg skal ikke bruge meget tid her, men bare fortælle, at vi synes, at det her er en gammel dansk tradition.
Det er en del af vores historie.
Vi ved, at der altid er nogle steder, særlig Sønderjylland, hvor lovgivningen endnu ikke er ajour med Danmark.
Det behøver den heller ikke at være.
Nu har man gjort det på den måde i Sønderjylland i mange år, så jeg synes, man skal fortsætte med det.
Folkekirken vil også, tror jeg, hvis det bliver indført, miste en vigtig funktion, der er med til at give folkekirken berettigelse.
Jeg synes også, jeg bemærkede, at fru Katrine Daugaard var meget åben om det med at skille så meget, som man overhovedet kan.
Det her er så et sted, hvor det starter, og så kan man være spændt på, hvad der kommer senere.
Jeg må på Danmarksdemokraternes vegne sige, at vi stemmer imod forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-11:
Det er jeg personligt enig i.
Nu bevæger vi os ud på dybt kirkeligt vand, og jeg skal passe på, hvad jeg siger på vegne af mit eget parti.
Jeg synes bare, det er principielt forkert, at det ligger i kirken.
Det er en offentlig myndighedsopgave set med vores øjne.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg synes, det er skægt at opleve det her ske mellem to ordførere fra vidt forskellige partier, og den ene er medlem af folkekirken og den anden ikke.
Det her handler for mig ikke om, om man er medlem eller ej.
Det her handler om, at det ikke er rimeligt for skatteborgere, som enten har valgt en helt anden religion eller af alle mulige andre årsager har valgt ikke at være medlem, gennem finansloven skal betale til en folkekirke, som de ikke ønsker.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-11:
Man kan sige, at kirkens egen økonomi, altså det, der bliver leveret ind fra folkekirkens medlemmer og så statslige bidrag, jo er mudret godt og grundigt sammen.
Præstelønninger er jo finansieret af det ene og det andet.
Jeg kan bare gentage, at vi ønsker en gennemgang af folkekirkens økonomi, og i forhold til det synspunkt, vi har, om, at kirke og stat bør adskilles, er det jo et grundlovsspørgsmål.
Jeg ikke medlem af den klub, men vi har gennem historien haft nogle meget engagerede kirkeordførere i SF, som har arbejdet meget for at få en bedre økonomi og bedre vilkår for folkekirken, egentlig, når vi nu har den.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Vi har jo allerede været inde på, at det er noget, der bliver krævet via kirkeskatten og dermed ikke er en del af finansieringen, der direkte kan argumenteres for her, men jeg synes, at det væsentligste i det, som der bliver sagt her, er, at det er medlemmernes kirke.
Det er for så vidt rigtigt, men kirkens aktiviteter rækker langt ud over medlemmerne.
Altså, kirken rækker jo langt ind i samfundet omkring børnehaver, alderdomshjem, hjælp til hjemløse, til nødlidende, til julepakker og til alt muligt andet, hvor det kristne budskab om næstekærlighed er, at man gerne vil hjælpe.
Kirken rækker jo ud til mange og mange flere end de 4,3 millioner medlemmer, som der er.
Det her er jo en service til borgerne, som fungerer godt, og som fungerer upåklageligt, og som fungerer kosteffektivt.
Vi ser ingen grund til, at der skal ændres på det.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Med det argument kunne jeg godt tænke mig at få Konservatives ordfører, når nu ministeren ikke ville forholde sig til det, til at forholde sig til det faktum, at grundlovens § 4 vel bliver i strid med grundlovens § 68, fordi der jo netop står, at ingen skal være forpligtet til at betale eller bidrage til en anden gudsdyrkelse end den, som er hans egen.
Og det må man jo sige at alle de – det er trods alt en ud af fire danskere – som ikke ønsker medlemskab af folkekirken, betaler til lige nu.
Men politik fylder jo desværre bare mere og mere i kirken, og jeg siger virkelig »desværre«, selv om jeg er politiker, for det er heller ikke det, jeg går i kirke for at høre.
Sidste juleaften skulle jeg høre i prædikenen, at vi ikke måtte spise kød juleaften, og den her jul, der lige har været, skulle jeg sidde og høre om, hvor dum Trump var.
Så tingene bliver jo både herinde og i kirken rodet sammen, må man sige, og det er meget, meget trist.
De ting bør vi får adskilt igen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Altså, jeg er jo enig i, at det er et problem, at politikere, nu demonstreret med flere eksempler, har blandet sig for meget i folkekirkens indre anliggender, hvad angår alt lige fra stempler til vielser osv. osv.
Der er kirken blevet yderligere politiseret.
Så jeg synes, det her er den helt forkerte vej at gå.
Vi bakker ikke op om det i Dansk Folkeparti.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg argumenterer jo netop med, at det, at det ligger her, er et overgreb mod kirken, fordi de skal sidde og agere kommunekontor og ikke må bruge kirkens stempler på brevene, samt at politikere bruger den opgave som en undskyldning for at blande sig i kirkens indre anliggender.
Det synes jeg er trist, og jeg synes, det er forkert.
Jeg mener bestemt ikke, at alle religioner er lige gode eller lige vigtige, men vi har religionsfrihed i Danmark, og det anerkender jeg.
Det skal vi have i et sekulært samfund som vores.
Kristendommen spiller en vigtig rolle, også i forhold til at vi i Vesten er så frie og rige, som vi er, og derfor skal vi da f.eks. også have kristendomsundervisning i skolen.
Men det her handler ikke om at være imod kirken, det handler faktisk om at passe på den.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Tak for det.
Vi behandler her et beslutningsforslag fra Liberal Alliance om at flytte civilregistreringen ud af folkekirken og i stedet placere opgaven hos kommunerne inden udgangen af 2024.
Det kan vi i Dansk Folkeparti ikke bakke op om.
Liberal Alliance har i de senere år forsøgt at tage et opgør med det, man selv udadtil har kaldt den værdiløse eller åndsløse borgerlighed.
Det er et opgør, som jeg gerne vil rose Liberal Alliance for.
Man viser i højere grad forståelse for værdien af kultur, traditioner, sammenhængskraft og historie.
Derfor ærgrer det mig også ret meget, at man med det her beslutningsforslag vender tilbage til den form for argumentation, der i højere grad kendetegnede Liberal Alliance før 2019.
Det er sådan en vi lever i 2024-argumentation.
For Dansk Folkeparti er kirken en uomgængelig og vital enhed i det danske samfund.
Både socialt og kulturelt er folkekirken en vigtig institution, der afspejler vores folkelige identitet, og som medvirker til at opretholde et Danmark med rødder i en dansk og kristen kultur.
Vores kristne kultur har gødet jorden for det friheds- og fællesskabsorienterede pligtsamfund, vi har i dag.
Dansk Folkeparti deler derfor ikke forslagsstillernes ambition om i videst muligt omfang at adskille kirke og stat.
Det argument, der i bemærkningerne påberåbes, om dalende medlemstal i folkekirken overser desuden en væsentlig faktor, nemlig at dette i høj grad skyldes de seneste årtiers migration.
At bruge 4 årtiers uansvarlige indvandringspolitik som argument for at ændre folkekirkens status i Danmark virker for mig ærlig talt helt forkert.
Det er et synspunkt, der fuldstændig ignorerer den unikke rolle, folkekirken har spillet i det danske samfund gennem århundreder – ikke kun som religiøs institution, men som en bærende søjle i vores nationale og kulturelle identitet.
Vores nabolande såsom Norge og Sverige bliver også nævnt som eksempler på lande, hvor civilregistrering er adskilt fra kirken.
Dansk er vores fælles sprog.
Dannebrog er vores fælles flag.
På samme måde er kristendommen den åndstradition, der har formet vores folkelige identitet.
Det er et grundlæggende konservativt princip – jeg er et konservativt menneske – at bevare det, der har tjent os godt gennem historien, ikke af blind hengivenhed til fortiden, men i stedet, i en erkendelse af at vores kulturelle arv og traditioner er fundamentale byggesten i vores samfund.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her forslag.
Men tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2024-04-11:
Tillad mig at afstå fra at gå ind i debatten om Luther.
Der er ordføreren helt sikkert mere bibelstærk, end jeg er.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Desværre kan man ikke få at vide, hvordan de her lokale kirkekasser ser ud.
Det har jeg nemlig spurgt ministeren om, og det er ikke muligt at trække regnskabstal fra kirkernes regnskaber på de lokale udgifter til personregistrering, og det synes jeg egentlig i sig selv er et problem.
Folkekirken burde jo forvalte sine ressourcer på en måde, som er transparent og let tilgængelig for dens medlemmer, som jo bl.a. er mig selv, så det synes jeg er ærgerligt.
Men det er jo egentlig bare en omfordeling af nogle penge, vi foreslår, og der ville de jo selv kunne vælge så at give en større andel af de her penge, der før har været givet til det her område, altså til kordegnene, til præsterne i stedet for.
Søren Søndergaard (EL), 2024-04-11:
Altså, der er virkelig ikke nogen fjendtlig handling.
Det eneste, der er, er, at vi mener, at det er en grov undervurdering og i virkeligheden et groft angreb på folkekirken, hvis man mener, at folkekirken skal holdes oppe af at løse disse opgaver i et mere udviklet samfund, end det danske var i 1864 eller ved genforeningen i 1920.
Der havde man jo den tyske ordning, hvor det naturligt lå under den tyske stat.
Jeg synes, det er en grov undervurdering af folkekirken at sige, at de må have den slags redskaber for at holdes oppe.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg vil bare sige tak for at støtte forslaget.
Og så vil jeg anerkende det argument, som ordføreren netop bruger, for det er faktisk i høj grad for at passe på folkekirken, som jeg selv finder ret vigtig og er ivrig bruger af, at det her forslag er lavet.
Det argument hørte jeg også blive brugt under storebededagsmishandlingen – det har jeg lyst til at kalde det i stedet for forhandlingen, for der var jo ikke meget forhandling i det.
Og folkekirken var sådan set også selv imod den indblanding.
Så tak for at nævne det.
Søren Søndergaard (EL), 2024-04-11:
Jeg vil godt takke Liberal Alliance for at fremsætte det her forslag.
Vi synes, det er et godt forslag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi synes, at Liberal Alliance alt for tit går i sådan en nationalkonservativ, trist retning.
Men her er der tale om et liberalt sindelag, altså frihed for Loke såvel som for Thor, mulighed for at vælge, og at der ikke er nogen beslutning på forhånd andet end det, som vi i fællesskab som samfund beslutter.
Enhedslisten fremsatte jo for nogle år siden et forslag om adskillelse mellem stat og kirke.
Der var det her et af elementerne, og det er det delforslag, der ligger her, og det kan vi kun støtte.
Jeg er helt enig i bemærkningerne, når der står: »Forslagsstillerne finder det grundlæggende paradoksalt, at staten skal betale til kirkens forkyndelse via præstelønningerne, mens kirken skal varetage en civil opgave.
Dette beslutningsforslag er et nødvendigt tiltag for et mere sekulariseret samfund.«
Det støtter vi, og det gør vi, fuldstændig uanset hvad vi mener om folkekirken.
Der er jo mange medlemmer af Enhedslisten, der er medlem af folkekirken.
Det gør vi, fuldstændig uanset hvor stort et medlemstal folkekirken har.
Og vi gør det sådan set også, fuldstændig uafhængigt af den præcise økonomi i det her forslag.
Vi gør det ud fra det princip, som jeg har skitseret.
Så kunne jeg egentlig stoppe der, men jeg bliver bare nødt til at sige til ministeren, at jeg måske bliver en lille smule provokeret, når lige præcis den her regering begynder at tale om, at man skal passe på med at gribe ind i kirkens forhold og i kirkelige forhold – og lige præcis bruger Christian IV som argument.
Altså, hvor lang tid siden er det, at man afskaffede store bededag?
Var det ikke noget med, at det var den her regering, der afskaffede store bededag?
Hvordan var det nu, at store bededag kom til verden?
Jo, det var jo biskoppen i Roskilde – det var i 1686 – som udstedte en forordning, og 2 år efter blev det så til en kongelig forordning.
Den var meget detaljeret, og den handlede om, at man ikke måtte gå på værtshus dagen inden fra kl. 18, for at man kunne møde ædru op i kirken osv.
Der var tale om en meget, meget detaljeret regulering af kirkens forhold.
Jeg vedgår, at det ikke var Christian IV, det skete under; det var under Christian V.
Så derfor må man jo, hvis vi skal tilbage til historien, spørge ministeren: Går skillelinjen mellem Christian IV, hvor vi ikke kan lave noget om, og så Christian V, hvor vi absolut godt kan lave noget om?
Jeg synes ikke, det er særlig klædeligt at bruge lige præcis det argument af en regering, som i den grad har angrebet noget af det, som allerflest danskere holder kært og oplever som noget, de forbinder med en god ting, en familieting, og for nogle er det også en religiøs ting, nemlig store bededag.
Men det kan vi jo diskutere, når vi kommer frem til den debat, vi skal have om det på et senere tidspunkt, og så kan vi måske blive enige om at genindføre store bededag.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
De får en fin service.
Det kan vi ikke se er modstridende.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Det er jeg meget enig i, og vores nabolande Norge og Sverige har netop ikke lagt civilregistrering i deres kirke.
Det her er sådan set et ultraprotestantisk forslag, idet Luther jo selv ønskede, at kirken ikke skulle bestemme alt for meget.
Og vi er jo et samfund, hvor politikerne helst ikke skal blande sig i kirkens indre anliggender, men hvor kirken heller ikke skal have for meget magt.
Det var også det, Luther ønskede.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-11:
Jamen jeg synes jo lige præcis, at ordet standardisering siger alt.
Jeg ønsker ikke sådan et standardiseret sprog, hvor vi har én fælles regel, der går ned igennem det hele.
Hvis man på nogle områder er meget optaget af at bruge neutrale udtryk, er det fint for mig, og hvis man på andre områder har det fint med at fastholde nogle mere kønnede udtryk, er det også fint for mig.
Folket bestemmer, praksis bestemmer, og det er ikke Christiansborg, der bestemmer, og sådan bliver det i øvrigt i sidste ende alligevel.
På den måde er den her diskussion lidt sjov.
Man kan godt fastholde de der ord, men på et eller andet tidspunkt har praksis og sproget selv besluttet, hvor det vil bevæge sig hen.
Der er vi altså ikke trendsættere herinde, sorry, undskyld, at jeg siger det.
Der er meget, vi kan styre herfra, men ikke sproget, det tager vi til efterretning.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Er det virkelig nogle kreative folk på de kunstneriske uddannelser, der skal bestemme, hvilket sprog vi bruger i vores lovgivning?
Altså, det synes jeg jo ærlig talt er udtryk for en glidebane.
Og det er jo ikke kun noget, vi har set i forhold til lovgivning om de kunstneriske uddannelser.
Altså, vi har jo hørt kulturministeren ad flere omgange tale for den her udvikling med kønsløse betegnelser, woke og alt muligt andet, og det er bare der, hvor jeg som medlem af Dansk Folkeparti og, tror jeg også, som repræsentant for rigtig mange danskere synes, at det her er ufornuftigt.
Er det virkelig en ambition, som Socialdemokratiet deler?
Eller har man kun lavet det her, fordi der er nogle kunstneriske folk, som synes, det er en god idé?
Når vi laver lovgivning, skal det vel være et udtryk for det, som den danske befolkning synes er en god idé.