Naser Khader (KF), 2018-10-09:
Der er stigende interesse for Arktis, og det har der været i flere år.
Heldigvis har kongeriget en stærk tilstedeværelse i Arktis og et samarbejde, der faktisk fungerer rigtig godt.
Men det er ingen selvfølge, at eventuelle konflikter bliver håndteret og løst fredeligt – det skal vi arbejde hårdt for at de bliver.
Det er heller ingen selvfølge, at kongeriget har så stærk en stemme, som vi har i dag.
Det kræver, at vi fortsat har fokus på området, og at vi fortsat har et stærkt samarbejde internt med vores rigsfæller Grønland og Færøerne.
I Danmarks udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi for 2017-2018 påpeges Arktis som et af de fem prioriterede punkter med særligt fokus på fredelig økonomisk udvikling.
Vi har fokus på området, og det går godt.
Her genbekræftede de arktiske kyststater deres støtte til erklæringen.
Det er noget, vi lægger stor vægt på.
Med erklæringen markerer vi, at kyststaterne ønsker at samarbejde gennem internationale organer og lovgivning.
Det er et vigtigt signal til omverdenen om, at vi kan samarbejde på trods af de uenigheder, vi måtte have med de andre kyststater.
Et godt eksempel på det internationale samarbejde her er, at Danmark og Canada nu har nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på den havretlige grænsedragning mellem Danmark og Canada.
Danmark og Canada har længe været uenige om grænsen inden for og uden for de 200 sømil.
Så er der spørgsmålet om Hans Ø.
Det er en grænsedragning, der ikke er uden betydning, som vi samarbejder fredeligt med canadierne om.
I det nye forsvarsforlig blev der også lagt vægt på Arktis som et nyt fokusområde.
I forliget var der bred politisk enighed om nye initiativer i Arktis, herunder etablering af en beredskabsuddannelse og værnepligtsafprøvning i Grønland.
Desuden videreføres den hidtidige Arktisaftale, med andre ord fastholdes forsvarets store indsats i området.
Og desuden styrkes materiel til forureningsbekæmpelse i farvandene omkring Grønland.
Arktis skal selvfølgelig fortsat være afmilitariseret, men det afgørende er, at vi har beredskabsmæssige og miljømæssige muligheder på plads i området.
Det har tidligere været underprioriteret, men med den nye forsvarsaftale er der igen sat fokus på området.
Traditionel patruljering og afskrækkelse skal fortsat indgå i forsvarets repertoire.
Det er i hele rigsfællesskabets interesse, og vi må selvfølgelig tage samme forholdsregler i Arktis som i andre nærområder.
Der er et stort potentiale i Arktis.
Når kongeriget taler med fælles stemme og har et stærkt samarbejde omkring Arktis, giver det os mulighed for at drage nytte af de mange muligheder, som området rummer.
Når der er stabilitet omkring grænserne og farvandene i Arktis, giver det mulighed for investeringer og en bæredygtig økonomisk udvikling til gavn for lokalbefolkningen.
Derfor kan vi glæde os over, at der arbejdes for et tættere samarbejde i Arctic Economic Council, som er centralt for det private engagement i området.
Vi kan også glæde os over, at der i sidste uge blev underskrevet en international fiskeriaftale mellem de arktiske kyststater samt Island, EU, Kina, Japan og Sydkorea.
Det var Grønland og Færøerne, der underskrev på vegne af kongeriget, og det vidner om, at Danmarks rigsfæller bestemt også er på banen i vores fælles internationale samarbejde.
Udenrigsministeren har været medvært ved en konference om en bæredygtig økonomisk udvikling i Arktis.
Her blev der sat fokus på FN's verdensmål og på, hvordan de skal implementeres i Arktis.
Desuden har kongeriget været meget aktivt i forhold til at identificere vækst- og investeringsmuligheder i Arktis gennem EU.
Det er centralt, at EU spiller en rolle i de fremtidige investeringer i Grønland.
Vi kan ikke tale om Arktis uden at tale om rigsfællesskabet.
Vi har jo et meget stolt rigsfællesskab, som vi er rigtig glade for, og der mener vi, at målet for os må være, at vi hele tiden kan udvikle og justere på samarbejdet i rigsfællesskabet for at sikre, at det er til gavn for alle tre lande i rigsfællesskabet.
Det er den eneste måde, hvorpå man kan bevare et frivilligt fællesskab, som rigsfællesskabet jo er, nemlig ved at alle parter, som er med i det, føler, at det er til gavn for dem.
I det øjeblik, at rigsfællesskabet ikke er til gavn for enten Danmark, Grønland eller Færøerne, vil det falde fra hinanden.
Så hvis man nu skal bevare det, må man hele tiden sikre, at det er til gavn for alle tre parter.
Vi mener, at der er rigtig meget, vi kan samarbejde om.
Jeg mener bestemt, at vi har haft meget glæde af fællesskabet – det, vi har haft i de sidste 200 år.
Der er meget, der binder os sammen – kulturen, historien og økonomien og ikke mindst samarbejdet omkring Arktis og de udfordringer og potentialer, der er i dette kæmpe område, der har stigende betydning.