runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-28:
Så føler jeg mig overbevist om, at spørgeren i lighed med Dansk Folkepartis ordfører kommer til at stemme for den her klare forbedring, vi laver for vilkårene for disse familier.
Jeg håber, at vi med den her tekst, med den her lov, skaber en forventning for de 18-23-årige om, at de kan forvente at få overvågning i deres hjem, når de har brug for det, og at de vil presse deres kommuner til at tildele dem den hjælp.
Så i det her tilfælde må jeg sige, at ja, jeg regner med, at vi skaber en forventning om et merforbrug derude.
Tak for det.
Da vi vedtog finansloven for i år, indgik vi en delaftale om overvågning om natten i eget hjem til unge med svære handicaps, og det er denne aftale, vi i dag omsætter til lov.
Men det retter vi op på i dag for en stor del af målgruppens vedkommende.
I lighed med de tidligere talere er vi også indforstået med, at det ikke er hele gruppen, der bliver dækket, for
det var pengene ikke til, men vi vil gerne både i udvalgsarbejdet og fremadrettet se på, hvad vi yderligere kan gøre.
I første omgang må jeg sige, at vi er meget tilfredse med det her, og vi støtter selvfølgelig forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg vil egentlig bare gentage det, jeg sagde før.
Vi håber, at ministeren har lyttet til de mange partier, der ønsker en ny forhandling om reglerne for indfødsret.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Hvis De Konservative kræver, at man skal have et danskniveau på folkeskoleniveau for at få dansk statsborgerskab, får det mig til at spørge: Hvorfor giver vi så ikke statsborgerskab til alle de unge, som består 9. klasses afgangseksamen, er født og opvokset i Danmark og holder sig fra kriminalitet?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg tror nu, at det ligger ret åbenlyst, at vi jo ikke fremsætter det her, som om det skal være det eneste krav for at blive dansk statsborger.
Det her er et ud af rigtig mange krav, fordi vi mener at kravene er alt, alt for lempelige.
Så det her skal ses som en del af et samlet billede, hvor vi ønsker at gå over til udlændingeministeren og få hævet barren, således at vi får bedre krav; således at dem, der får dansk statsborgerskab, ikke har begået kriminalitet, ikke har siddet i fængsel, taler ordentligt dansk, har et arbejde osv.
Så det her er jo altså ikke et enkeltstående beslutningsforslag, der skal erstatte hele indfødsretssystemet.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Men vil det sige, at ordføreren er enig med mig i, dansk på 9.-klassesniveau er det, vi taler om her?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Ja, danskprøve 3 er beskrevet, som at man har bestået det, der svarer til danskfagene i 9. klasse med et snit på 02.
Altså, reglerne siger sig selv.
Og hvis ordføreren ligesom relaterer til sit eget beslutningsforslag tidligere, er der jo altså tale om to vidt forskellige ting.
Den ene er, om det her skal være en del af en samlet pakke med høje krav, og den anden – det, som ordføreren siger, i hvert fald indirekte – om det her skal være det eneste krav.
Og det er altså to vidt forskellige ting.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
I Danmark taler danskerne dansk.
Det er naturligt, og derfor giver det også fin mening at stille det som krav, når man vil være dansk statsborger.
Men at kunne tale dansk er absolut ikke nogen garanti for, at man er assimileret i det danske samfund.
Der skal langt mere til.
I Nye Borgerlige ønsker vi at løse udlændingepolitikken fra bunden.
Det kræver et fuldt asylstop, at alle udlændinge forsørger sig selv, og at kriminelle udlændinge udvises konsekvent og efter første dom.
Det danske statsborgerskab er en gave, vi skal værne om.
Eksempelvis mener vi ikke, at man skal uddele statsborgerskaber til folk fra muslimske lande, hvor vi statistisk kan se, at de er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-28:
Tak for det.
Ja, det er jo lige før, jeg kan bruge min tale til beslutningsforslag B 154 som grundlag for talen her.
Udgangspunktet for Liberal Alliance bliver jo det samme, og det er, at vi er rigtig glade for den aftale, som vi var med til at indgå, om, hvordan man tildeler indfødsret, i 2018.
Som jeg også sagde ved det forrige beslutningsforslag, har jeg selv siddet i Indfødsretsudvalget og håndhævet den aftale, som vi indgik i 2018, og det synes jeg egentlig gik fint.
Systemet administrerer ud fra aftalen.
Så er der nogle sager, der ligger i en gråzone, og de havner så i Indfødsretsudvalget.
Typisk er de sager, hvor der bliver søgt om dispensation fra sprogkrav, nogle sager, hvor det er selvindlysende, at ansøgeren taler dansk på et højt niveau.
Jeg kan jo ikke stå her og afsløre de enkelte sager, men det kan altså være sådan nogle sager, hvor en ansøger har arbejdet i Danmark i mange år, måske inden for undervisning, og har betjent sig af dansk på et højt niveau, og her plejer Indfødsretsudvalget jo så at give en dispensation, og det synes jeg også at det bør.
Så min konklusion på beslutningsforslaget her bliver sådan set nært beslægtet med konklusionen på beslutningsforslaget fra før, nemlig at vi skal holde fast i de høje krav, som vi har, men at der også skal være et rum for Indfødsretsudvalget til at træffe nogle fornuftige afgørelser og give nogle fornuftige dispensationer, når det er selvindlysende, at det er rimeligt.
Så hensigten i forslaget støtter vi.
Den er rimelig, men af hensyn til en smidig behandling af ansøgere, som faktisk kan dansk, og muligheden for også at træffe nogle fornuftige afgørelser der, kan vi ikke bakke forslaget op, sådan som det ligger.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak, formand, og tak til alle for den energi, I har lagt her de sidste par timer i de her forslag.
Det gælder også det forslag, der kom fra Radikale Venstre.
Det er jo tydeligvis noget, som står vores hjerter nær, uagtet at vi på nogle områder ligger langt fra hinanden.
Tak til Venstre og til LA for at være meget imødekommende over for hensigten.
Et kort øjeblik håbede jeg, at Henrik Dahl var blevet ægte konservativ, også her på talerstolen og ikke kun i hjertet, men måske kan vi komme det lidt nærmere i udvalgsbehandlingen og forhåbentlig også i de forhandlinger, jeg ser frem til at ministeren indkalder til på indfødsretsområdet.
Det håber jeg oprigtig at ministeren lytter til, og jeg håber, at han står ved de ord, som han siger, nemlig at hvis han føler, at der er et stort behov for det i Folketingssalen med et nyt Folketing, nye partier og nye folketingsmedlemmer, så er det den rigtige vej at gå.
Og så vil jeg selvfølgelig igen sige tak til Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti for at støtte forslaget, som det ligger her.
Det var det.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-05-28:
Tak for det.
Det er et vigtigt og godt lovforslag, som vi skal behandle her i dag.
Siden dommen i Vestre Landsret i maj 2015 har vi vidst med sikkerhed, at der ikke er hjemmel i servicelovens § 95, stk. 3, til at yde overvågning og støtte i forbindelse hermed som en del af den samlede hjælp i en ordning med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere.
Derfor kommer der nu, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, et stk. 4, som giver den hjemmel til at yde overvågning og støtte i nattetimerne for unge i alderen 18-23 år og med mulighed for 2 år mere for dem, som lider af en livstruende sygdom.
Jeg er rigtig glad for, at den mulighed kommer nu.
Med de nuværende regler er der unge mennesker, som, når de fylder 18 år, kan være nødsaget til at flytte hjemmefra til f.eks. et botilbud, før de er klar til det, ganske enkelt for at kunne modtage den hjælp og støtte om natten, som de har brug for.
Fremover bliver det muligt for den her gruppe at få den overvågning og støtte, som de har brug for om natten, i eget hjem i, til og med man er 23 år gammel.
Jeg vil gerne takke partierne bag finansloven – Radikale Venstre , SF, Enhedslisten og Alternativet – for den aftale, som vi udmønter med det her forslag.
Jeg ved godt, at flere af jer har spillet en rigtig vigtig rolle i, at vi nu forhåbentlig kan få vedtaget det her forslag, og det skal I have tak for.
Jeg ved også godt, at nogle af jer og også nogle af de organisationer på handicapområdet, som har afgivet høringssvar, godt kunne tænke sig, at vi kunne gå endnu længere, end vi gør her, bl.a. i forhold til aldersgruppen.
Det kan jeg sagtens forstå, men først og fremmest er jeg bare rigtig glad for, at lovforslaget her giver en klar forbedring for en gruppe borgere, som af mange forskellige grunde kan stå i en rigtig svær situation, og derfor bakker vi i Socialdemokratiet selvfølgelig op om forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-28:
Jeg kunne godt tænke mig at komme lidt ind på det med, at man har valgt en aldersbegrænsning, for som Muskelsvindfonden og alle andre også gør opmærksom på i høringssvarene, så handler det her jo ikke kun om de unge, men også om dem, der er ældre end 23.
Så hvad vil den socialdemokratiske ordfører gøre i forhold til den del, altså så man også kan inkludere dem, der er over 23?
Hvad vil Socialdemokratiet gøre i forhold til det forslag til vedtagelse, der netop også er vedtaget på det her område?
Det her lovforslag lever jo ikke op til det forslag til vedtagelse, som et enigt Folketing står bag.
Så hvordan og hvorledes vil man gøre fremadrettet?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-05-28:
Jamen jeg anerkender – og det tror jeg også jeg gjorde i min tale – at det her lovforslag ikke løser overvågningsproblematikken for alle borgere, men det løser den for en meget, meget vigtig gruppe, nemlig nogle unge mennesker, som, hvis ikke vi gjorde det her, også fremover vil være nødsaget til at flytte hjemmefra, før de er klar til det.
Så vi løser en stor del af det, og det er jeg glad for.
Vi løser jo det, som det er aftalt i finansloven vi skal løse.
Hvad skal der så ske fremadrettet?
Altså, i Socialdemokratiet arbejder vi jo på, så godt vi kan, og så hurtigt, som vi nu kan, og så hurtigt, som de økonomiske rammer giver mulighed for det osv., at forbedre forholdene for mennesker med handicap, og vi er kommet, synes jeg, et rigtig, rigtig godt stykke her det første års tid med flere forskellige initiativer.
Og nu i dag kommer vi endnu et stykke, og det er jeg rigtig glad for.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-28:
Når ordføreren siger, at Socialdemokratiet arbejder videre på det her område, kunne jeg jo godt tænke mig at høre, hvornår vi så ser et lovforslag fra Socialdemokratiet, altså fra regeringen, som også indebærer, at det ikke kun handler om de unge, men også f.eks. om ALS-patienter.
Ordføreren har måske siddet i Social- og Indenrigsudvalget, hvor vi i sin tid havde masser af foretræder om den her udfordring, der er, netop at det ikke handler om alder, i forhold til hvornår man fejlsynker.
Så hvad er det næste skridt?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-05-28:
Jeg kan ikke stå her og sætte dato på eller helt konkret sige, hvad næste skridt bliver.
Jeg siger bare, at jeg anerkender, at der stadig væk er ting på handicapområdet, som vi skal have set på.
Derfor har vi også skrevet ind i det forståelsespapir, som en række partier stod bag, da regeringen kom til, at vi bl.a. skal have evalueret den måde, handicapområdet er organiseret på.
Så der er mange ting på handicapområdet, som vi stadig væk gerne vil have set på.
Nu har vi siddet i et års tid, og jeg synes, vi er kommet rigtig langt.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-28:
Tak for det, formand.
Lovforslaget, som vi behandler her i salen, har jo egentlig sin oprindelse helt tilbage i 2015, hvor Vestre Landsret fastslog, at servicelovens § 95, stk. 3, ikke kan benyttes til overvågning.
Siden da har unge med omfattende handicap og deres familier været i en form for klemme, fordi de ikke har kunnet få den nødvendige hjælp, og det er den problemstilling, som beskrives her, og som lovforslaget her imødegår.
Med lovforslaget foreslås det nemlig, at der skabes hjemmel til, at kommunalbestyrelsen skal udbetale et kontant tilskud til ansættelse af hjælpere til at yde overvågning og støtte, også om natten, til unge i alderen fra 18-23 år og selvfølgelig til dem, som har behov, og som modtager hjælp efter § 95, stk. 3, i lov om social service.
Man kan sige, at det her er et godt og vigtigt første skridt, som vi nu kan sætte flueben ved, og jeg vil også understrege, at vi i Venstre er meget optaget af, at vi selvfølgelig også skal sikre en god service for mennesker med handicap, og derfor glæder det mig også, at vi nu behandler det her lovforslag i dag.
Når de unge mennesker fylder 18 år, overgår de principielt fra at være forældrenes ansvar til at blive fælles ansvar, og det betyder helt konkret, at overvågningshjælpen i forældrenes hjem forsvinder, kan man sige, og at de unge med handicap dermed praktisk talt tvinges til måske at komme på institution.
Noget af det, som jeg vil spørge ind til under udvalgsbehandlingen, er noget, som bl.a. Dansk Handicap Forbund også har rejst i deres høringssvar, nemlig det med, om lovforslaget faktisk med de penge, som er afsat, og som man forventer det vil koste, måske endda kunne dække hele gruppen.
Det er noget af det, som jeg synes vi måske alle sammen på tværs af partierne bør have en interesse i at få gravet lidt nærmere ned i, for man kan sige, at hvis midlerne er der, hvorfor tør vi så ikke også at åbne op for dem, der er ældre end 23?
Det er i hvert fald noget af det, jeg allerede kan sige til ministeren jeg gerne vil have nogle svar på.
Alt i alt kan vi fra Venstres side sige, at vi selvfølgelig bakker op om det her lovforslag, og vi synes, det er rart, at vi får de her ting på plads.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-28:
Jeg bliver nødt til at sige til ministeren, at Dansk Folkeparti har kæmpet længe for det her, også i forhandlinger, hvor Socialdemokratiet har siddet rundt om bordet, bl.a. i satspuljeforhandlingerne.
Så vil jeg spørge, om ministeren i dag kan bekræfte, at kommunerne er dut-kompenseret for BPA-ordningerne.
Det var det ene.
Og det andet spørgsmål, jeg vil stille, er i forhold til det fælles forslag til vedtagelse, vi har vedtaget, V 10: Synes ministeren, at det her lovforslag lever op til det forslag til vedtagelse, som et flertal af Folketingets partier har skrevet og vedtaget her i Folketingssalen?
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Til det første vil jeg sige, at jeg ikke tror, jeg har hørt nogen i dag gøre andet end at anerkende, at det her er noget, der har optaget mange partier længe.
Og det betyder, at der er nogle familier, der har ventet meget længe på den løsning, der nu bliver fremlagt med lovforslaget i dag, og som heldigvis kan træde i kraft lige om lidt på grund af den finanslovsaftale, regeringen indgik med finanslovspartierne før jul – og tak for det til jer.
Jeg synes jo, det er flot at høre også Liberal Alliance her sige: Så må vi jo fikse det, når vi kommer tilbage i regering.
Man kan i hvert fald konstatere, at det ikke er blevet fikset – hvis man kan sige det om noget så vigtigt og kompliceret – før vi står her i dag.
Så vil jeg da sige, at jeg synes, vi tager et rigtig vigtigt skridt her i dag.
Men det er klart, og det synes jeg også jeg har været meget åben omkring, at der er de begrænsninger, der hænger sammen med aldersgrænsen, i den finansiering, der er her.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-28:
Man må i hvert fald sige, at regeringen er blevet presset til handling på det her område.
Jeg har tidligere siddet til forhandlinger med Socialdemokratiet om netop det her emne.
Men det kan vi jo godt diskutere, når ministeren vil skyde med skarpt på den måde.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Og nu skal jeg ikke referere meget dybdegående fra forhandlingsforløb, men jeg har da mere end én gang oplevet, at der bliver lagt flere krav og ønsker på bordet, end der er penge til – og det gælder ikke kun for Dansk Folkeparti; sådan er det jo tit og ofte, altså at man ønsker mere, end man nødvendigvis kan få.
Så det billede genkender jeg ikke.
Jeg anerkender til fulde Dansk Folkepartis kamp for den her sag, men jeg bliver også bare nødt til at sige, at det først er her i dag, at det bliver til virkelighed.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Jeg tager kun ordet for at gentage fru Karina Adsbøls spørgsmål, som ministeren nu ad to omgange ikke har svaret på: Mener ministeren, at lovforslaget her lever op til det forslag til vedtagelse, som et flertal i Folketinget har vedtaget i Folketingssalen?
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Men det svarede jeg faktisk på i slutningen af mit første svar – det forsøgte jeg, men der kommer mine pædagogiske evner så måske til kort – nemlig at med beslutningen her mener jeg at vi kommer et rigtigt vigtigt stykke ad vejen i den diskussion, og jeg medgiver også, og det har man heller ikke hørt mig sige andet, at der i diskussionen er en målgruppe, som er større end den, som vi lykkes med her.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Et stykke ad vejen er svaret fra ministeren.
Så svaret her på spørgsmålet, om lovforslaget lever op til det forslag til vedtagelse, som et flertal i Folketinget har vedtaget, er, at det lever op til det et stykke ad vejen, altså det lever ikke helt op til det forslag til vedtagelse, som også Socialdemokratiet har stemt for.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Altså, nu skal man passe på med at være polemisk, men hvis nu den meget store optagethed af det her emne havde fyldt rigtig meget for den tidligere regering, kunne det jo være, man havde løst det her tidligere.
Derfor vil jeg sige, at med det lovforslag, vi vedtager her i dag, som heldigvis træder i kraft lige om lidt og kommer nogle hårdtprøvede familier til forhåbentlig meget stor hjælp med stor betydning for deres livskvalitet og deres hverdag, så kommer vi et meget vigtigt stykke ad vejen i forhold til den vedtagelsestekst og i forhold til en diskussion, der jo har haft mange år på bagen, og hvor der er gået og kommet mange finanslove, uden at der har været fundet en løsning.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Det er jo det samme, hver gang man hører Socialdemokraterne tale om den her udligningsreform: at i hele den retoriske opbygning af talen er det, som om der ikke er nogen udligning i forvejen, altså som om kommunerne i dag kun lever af deres egne penge.
Men der er jo massivt meget udligning i forvejen, også før det her lovforslag bliver vedtaget.
Det, som Socialdemokraterne skulle have gjort, som regeringen skulle have gjort, var jo at vise, at der ikke er et ordentligt velfærdssamfund overalt i Danmark, så der derfor er behov for at flytte nogle flere penge.
Men prøv at lade mig læse op her, hvad der står om f.eks. idrætsfaciliteterne i forskellige kommuner i Danmark i en publikation fra Danmarks Statistik, der udkom i oktober 2019, altså en ganske ny publikation: »Sat på spidsen skal over ti gange så mange mennesker deles om en idrætshal på Frederiksberg i forhold til i Lemvig.«
Så hvorfor er det, at Frederiksberg skal betale en masse ekstra penge til Lemvig, når der er ti gange så mange mennesker om en idrætshal på Frederiksberg, end der er i Lemvig?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Først og fremmest er jeg jo glad for, at hr. Ole Birk Olesen kan se, at når vi taler om og diskuterer udligningsreformen, så siger vi nogenlunde det samme i løbet af debatten.
Det siger vel noget om en vis konsistens i argumenterne.
I forhold til når man sammenligner kommunaløkonomien mellem kommuner, tror jeg, at man bliver nødt til at anlægge et lidt mere nuanceret billede end alene at sammenligne antallet af svømmehaller eller fodboldstadioner.
Jeg tror, at man må sige, at den regering, som Ole Birk Olesens parti var medlem af, og som Ole Birk Olesen også var minister i, forsøgte at lande en udligningsreform, og det var jo, fordi den regering havde den samme analyse som den nuværende regering, hvad angår problemstillingen, nemlig at der er for store forskelle mellem kommunernes mulighed for at finansiere velfærd, og at der dermed var behov for at lave den udligningsreform, som den tidligere regering kuldsejlede med, men som vi så heldigvis lykkes med nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Kan hr. Christian Rabjerg Madsen nævne en, to eller tre kommuner, hvor velfærdssamfundet ikke er godt nok – som begrundelse for, at vi bliver nødt til at tage nogle penge fra nogle kommuner og give til de der kommuner, så de endelig nu i år 2020 kan få et ordentligt velfærdssamfund?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Ja, jeg har besøgt en lang række kommuner, hvor man løber for stærkt; hvor der ikke er tilpas tid til at håndtere kernevelfærdsopgaver.
Det er eksempelvis kommuner på Lolland Falster, der kæmper med massive sociale udfordringer, som vi nu giver dem bedre mulighed for at håndtere.
Så kan man vel også bare sige i al saglighed, at hvis man kigger på det ekspertudvalgs anbefaling, som vi har baseret vores arbejde på, så siger de meget klart, at der flytter mennesker til Københavnsområdet og de store byer langs østkysten, og at beskatningsgrundlaget i de byer dermed stiger mere, end det gør andre steder.
Og derfor bliver den skævhed, der er, større i årene fremadrettet, og det er det, vi ønsker at gøre noget ved.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-28:
Tak for det, og tak for talen.
Socialdemokratiets ordfører udbreder sig om, at den her aftale giver et permanent løft i velfærden for 6,5 mia. kr., så vidt jeg hørte – nej, for 5,5 mia. kr. Vil det betyde, at man ude i kommunerne så faktisk må bruge de penge på velfærd?
For jeg havde en forestilling om, at jeg havde forstået det sådan, at servicerammen satte nogle begrænsninger på det her.
Men kan ordføreren i dag give tilsagn om, at samtlige 6,5 mia kr. kan blive brugt på velfærd?
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
For det første vil jeg gerne lige benytte anledningen til at opklare en misforståelse.
For det er en misforståelse, hvis man har fået et billede af, at alle kommuner over en kam bevilgede overvågning om natten før dommen i 2015.
Det kan vi også godt prøve at få uddybet.
Men det er ikke sådan, at man de facto oplevede alle steder at have adgang til det.
Så vil jeg sige: Nej, det er ikke mig, der skal bestemme, hvornår man flytter hjemmefra.
Men nu har vi jo at gøre med en ordning, hvor det er offentlige midler, der finansierer den her overvågning om natten, og derfor bliver vi nødt til at forholde os til, hvor langt den finansiering kan række, og hvad der så kan være en naturlig grænse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Jeg kender hr. Jens Henrik Thulesen Dahl godt nok til at vide, at jeg tror, at du ved – ligesom de andre medlemmer af Folketinget – at det jo er sådan, at det er de årlige forhandlinger om kommuneøkonomien, der bestemmer servicerammerne, og det er servicerammerne, der definerer, hvor mange penge kommunerne kan bruge på velfærd.
Men det er klart, at når man styrker kommunernes finansiering, giver man flere kommuner mulighed for at nå deres serviceramme, og derfor løfter vi – hævet over enhver tvivl – velfærden med en bedre udligningsreform her, hvor vi styrker kommunernes økonomi generelt.
Så vil jeg da sige, at hvis man helt generelt kerer sig om kommunernes mulighed for at levere en god velfærd, skal man jo glæde sig over, at vi har fået en ny regering, som ønsker at styrke kommunernes økonomi og løfte velfærden.
Vi lavede en kommuneaftale sidste år, som med én aftale styrker den kommunale mulighed for at levere mere velfærd end de sidste fire tilsammen under borgerligt styre, altså under den borgerlige regering, som Dansk Folkeparti jo sikrede var ved magten.