runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2019-04-02:
Tak til regeringen for redegørelsen.
Men lad det ligge.
Når vi kigger på OSCE, Europarådet, Østersørådet og også det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde, ser vi jo, at der er en elefant i rummet, som flere også har været inde på, og det er Rusland, der jo spiller en afgørende rolle for den status, der er i alle de her fire samarbejdsorganisationer: I OSCE er det Ukrainekonflikten og håndteringen af den, der er det absolut største område lige nu; i Europarådet ved vi alle der pågår svære diskussioner om Ruslands fortsatte medlemskab af Rådet og betaling til Rådet; Østersørådet er jo i den grad påvirket af Ruslands position og stillingtagen og ageren i de forgangne år; og endelig er der det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde, som jo også indirekte har meget med Rusland at gøre.
Derfor giver det selvfølgelig anledning til at spørge sig selv om, hvordan det så går med at håndtere den her elefant i de her fire organisationer.
Og man må nok sige, at det jo er en meget forsigtig position, man har valgt, alle fire steder, og måske er det egentlig meget fornuftigt.
Fra radikal side tror vi sådan set, det er ret fornuftigt, at man har en sådan arbejdsdeling, altså at der både er en fast hånd, men også en udstrakt hånd.
Måske skulle man findyrke den arbejdsdeling lidt, måske skulle man sådan set lade EU være den, der har den faste hånd over for Rusland, for det tror jeg er helt nødvendigt over for Rusland, og så måske bruge nogle af de fora, vi diskuterer i dag, på at have en mere aktivistisk tilgang, om man vil, flere udvekslinger af studerende med unge russiske studerende, mere engagement i civilsamfundsudviklingen, handelsrelationerne, simpelt hen fordi der jo også er behov for at skubbe til nogle af de mere progressive kræfter i det russiske samfund, som ikke er en del af Putins regime, men som tværtimod nærer et stort ønske om at forandre tingene nedefra.
Men bortset fra det har vi ikke yderligere kommentarer til redegørelsen.
Ulla Sandbæk (ALT), 2019-04-02:
Mange tak.
Vores udenrigsordfører, Rasmus Nordqvist, er forhindret i at være her i dag, så det er min glæde at repræsentere Alternativet på talerstolen.
Først og fremmest vil jeg sige tak til ministeren for redegørelsen.
Danmarks internationale samarbejde står Alternativet og dermed også mig meget nær, da verden i stigende grad bliver mindre og mindre og især klimaforandringer er globale og skal løses i fællesskab med andre lande.
Regeringens redegørelse med prioriteterne deri for 2019 er efter Alternativets mening meget fornuftig.
Langt hen ad vejen ser vi de samme muligheder og udfordringer i det internationale samarbejde, selv om der selvfølgelig også er uoverensstemmelser.
Det glæder mig at høre, at regeringen i det vigtige OSCE-samarbejde arbejder for at holde EU-landene samlet i spørgsmålet om konflikthåndteringen i det østlige Ukraine og den illegale annektering af Krim.
Alene er Danmark kun en lille spiller, men i samarbejdet med EU får vi langt større indflydelse, hvis vi kan finde fælles fodslag.
Som en lille sidebemærkning ærgrer det mig i øvrigt også, at regeringen for kort tid siden i Menneskerettighedsrådet valgte at medvirke til endnu mere splittelse i EU ved at undlade at bakke op om vigtige resolutioner om Israel, udelukkende af den årsag, at de befandt sig under et forkert punkt på dagsordenen.
Det virker ærlig talt meget kortsigtet og uforståeligt, alt imens Danmark som et lille land er afhængig af både fælles positioner i EU og af velfungerende internationale organisationer.
Men nuvel, det er jo ikke det, vi diskuterer i dag, så det vil jeg lade ligge.
Det gør og bør Danmark selvfølgelig bakke op om, da det militære aspekt er en meget lille og kortsigtet del af det samlede billede.
Det langsigtede perspektiv for sikkerhed handler i bund og grund om mennesker og om at sikre dem rettigheder og livsvilkår, og det gør vi bedst ved at sikre, at de samfund, mennesker lever i, er demokratiske retsstater i en verden, der er bæredygtig, og på en klode, der har en bæredygtig natur.
OSCE står for et vigtigt samarbejde, især når det kommer til demokrati og retsstatsprincipper, hvor valgmissioner er et godt eksempel, for på den måde er OSCE med til at tage temperaturen på demokratiet i medlemslandene, og det giver os et billede af, hvor vi skal sætte ind, for desværre er der en hel del, som kan blive meget bedre i en række lande.
I den forbindelse er jeg glad for at høre, at regeringen holder fokus på fortsat at lægge pres på Tyrkiet med deltagelse af ngo'er og på Rusland via Kontoret for demokratiske institutioner og menneskerettigheder.
I Alternativet er vi selvfølgelig også meget, meget bekymrede for sikkerhedssituationen for mange lgbti-personer i OSCE's medlemslande, herunder Tyrkiet, Tadsjikistan og selvfølgelig Tjetjenien og Rusland i det hele taget.
At være den, man er, og at elske den, man elsker, kan og må aldrig blive en forbrydelse eller en sikkerhedsmæssig risiko, og derfor er jeg meget glad for at læse i redegørelsen, at regeringen har taget et stort ansvar og lederskab på dette område, og det vil jeg selvfølgelig opfordre regeringen til at blive ved med.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-02:
Tak for ordet.
Med den her redegørelse om OSCE, Europarådet, Østersørådet og det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde får Folketinget et meget velkomment overblik over arbejdet i nogle fora, som ikke altid rammer avisernes overskrifter, men som er meget vigtige.
I OSCE arbejder man jo med en række forskellige ting.
Formandskabet har prioriteret konflikthåndtering, klimaspørgsmålet, cybersikkerhed og multilateralisme, som jo er noget, jeg egentlig synes er meget positivt.
Multilateralismen er udfordret.
Der er mange, der forlader den, enten siger man det højt, eller også gør man det bare, men de principper, der er bag multilateralismen, fortjener nok, at nogen står vagt om dem.
Et af de lande, der desværre er på vej væk fra multilateralismen og ikke gør særlig meget ud af den, er jo Rusland, som er involveret i Ukrainekonflikten, og der må man jo bare sige, at det er beklageligt, at man kan tage denne redegørelse, den forrige redegørelse og redegørelsen før igen og sige: Ja, det her problem er altså simpelt hen ikke løst.
Der er en meget, meget skrøbelig situation med talrige sammenstød på trods af forsøg på at skabe en våbenhvile.
Menneskerettighederne og menneskerettighedssituationen går jo heller ikke frem.
Den går tilbage, overholdelse af menneskerettighederne er aftagende i mange af OSCE's medlemslande.
Det er selvfølgelig en fordel, at de er medlemmer, fordi man så kan holde dem op på betingelserne for at være medlem, men det lader jo ikke til at have en specielt opdragende effekt, og der er også andre lande, hvor der er spændinger i form af arresterede borgere og uløste konflikter.
Det er vigtigt, at vi får de her ting frem.
Det er vigtigt, selv om der er problemer og udfordringer, at det multilaterale samarbejde findes.
Danmark gør en stor indsats her, som vi i høj grad kan være tilfredse med, og derfor hilser jeg selvfølgelig hele redegørelsen velkommen, men også den her del, som handler om OSCE.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Jamen også tak for udredningen herfra.
Jeg opfatter OSCE-samarbejdet som utrolig vigtigt, fordi det netop er det eneste forum, hvor vi faktisk har alle 16 lande omkring Østersøen samlet og repræsenteret, og det giver nogle helt enestående muligheder for at få drøftet, hvad der skal til, for at stabilisere hele vores område.
Så det arbejde, der foregår der, er meget, meget vigtigt.
Det er også noget arbejde, vi fra Enhedslistens side prioriterer rigtig højt i forhold til valgobservationer osv.
Jeg håber, at regeringen også fortsat vil prioritere det her højt.
Jeg synes, det er afgørende vigtigt, at vi lægger flere ressourcer i det på nuværende tidspunkt, og at det også kan få lov til at fylde mere, og jeg synes sådan set, at de prioriteter, der er lagt ned over arbejdet, netop også med menneskerettigheder og kampen mod tortur, er fornuftigt prioriteret.
Så tak for redegørelsen herfra.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-02:
Tak for det, formand.
Indledningsvis vil jeg gerne takke ministeren for en god, men også en meget grundig redegørelse.
Men på trods af det gør OSCE en forskel, bl.a. igennem de 16 feltmissioner, der arbejder for at fremme sikkerhed i bredeste forstand, bl.a. ved at udbrede og beskytte menneskerettigheder, fremme antikorruption og god regeringsførelse, støtte inklusion af mindretal og øget retssikkerhed, styrke landes grænsekontrol og samarbejde og også ved at højne landes miljøstandarder og støtte sikker opbevaring og destruktion af håndvåben og ammunition i hele OSCE-området.
Konflikten mellem Ukraine og Rusland har vi igennem flere år debatteret her i Folketingssalen under denne redegørelse.
Desværre har det ikke været muligt for OSCE at finde en varig fredelig løsning, og vi kan konstatere, at på trods af adskillige forsøg på at etablere en våbenhvile registreres der i gennemsnit over 1.000 våbenhvileovertrædelser om ugen.
Jeg ser med allerstørste bekymring på et Rusland, der i højere og højere grad fjerner sig fra de værdier, som man har forpligtet sig på i samarbejdet inden for OSCE.
Vi er nået et godt stykke inden for OSCE, men der udestår stadig væk meget.
En ting er i hvert fald sikker: Vejen frem er ikke at isolere sig, men at øge, således at vi fortsat samarbejder.
Sluttelig vil jeg gerne klappe ministeren på skulderen for, at han også i år holder fast i de danske kerneprioriteter såsom torturbekæmpelse, demokratifremme, lgbti-personers rettigheder, religions- og trosfrihed.
Det er alle sammen vigtige dagsordener, der ikke må gå tabt i det meget gode samarbejde inden for OSCE.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-02:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne på vegne af Dansk Folkeparti takke udenrigsministeren for redegørelsen her om samarbejdet i OSCE, som også omhandler samarbejdet i Europarådet og Østersørådet og det nordiske forsvarssamarbejde.
Men det har vi jo så flere forskellige runder på.
Så i første omgang er det kun OSCE, det handler om for mit vedkommende her.
Indledningsvis vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti er glade for OSCE, men selvfølgelig også for Europarådet, Østersørådet og de andre samarbejder, vi er i, og de roller, som de har.
Til forskel fra eksempelvis EU-samarbejdet er de her fora jo et samarbejde mellem frie og uafhængige stater, som mødes og arbejder sammen og har en dialog med hinanden.
Der er ikke mulighed for at pålægge hinanden noget som helst, men man kan have en fredelig dialog med hinanden, og man fastholder, at der er tale om suveræne og selvstændige stater.
På den måde er de et godt alternativ eller supplement til Den Europæiske Union, på samme måde som Nordisk Råd også er det, som jo blev diskuteret her i salen i sidste uge.
I Dansk Folkeparti hilser vi velkommen, at OSCE har den funktion, som man har, i den konflikt, som er i det østlige Ukraine, hvor OSCE jo er facilitator på den dialog, som er mellem Ukraine på den ene side og Rusland på den anden side.
Det er jo en dialog, som heldigvis har ført til, at Minskaftalen blev indgået for et par år siden.
OSCE har også herefter haft tilsyn med, at Minskaftalen er blevet overholdt.
OSCE gør sig også gældende på andre områder, f.eks. ved valgobservationer, og der må man jo desværre sige, at det er nødvendigt i mange lande.
Det er ikke alle lande, der har samme gode, positive og demokratiske traditioner, som vi har i Danmark.
Derfor har OSCE bestemt en berettigelse i at deltage i de her valgobservationsmissioner.
På samme måde fører OSCE jo også tilsyn med, at forskellige minoriteters rettigheder bliver overholdt.
Det er både, at religiøse, men også seksuelle minoriteters rettigheder overholdes inden for medlemslandene.
Og når der er tale om medlemslande i OSCE, ja, så strækker det sig jo så vidt som fra USA og Canada over hele Europa og til de tidligere sovjetrepublikker og også Mongoliet.
Så der er jo altså meget forskellige syn inden for de her rammer på, hvordan man skal respektere sine medmenneskers rettigheder.
Det hilser Dansk Folkeparti også velkommen at OSCE deltager i.
Med de ord skal jeg sige, at vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig tager redegørelsen her til efterretning.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-04-02:
Jeg vil bare sige tak for en god debat.
Jeg bliver i hvert fald selv oprigtig inspireret af at høre på de forskellige indlæg fra mine kollegaer.
Det sætter tanker i gang, så det har på alle måder været en god debat.
Derfor vil jeg egentlig foreslå – og jeg skal nok selv komme med et mere formelt forslag – at man en gang om året har en bred debat om demokratiets tilstand i Danmark.
Jeg synes, at hver gang vi har gjort det på tværs af partiskel, har det – i hvert fald for mig – været meget berigende.
Dybest set er der jo faktisk grund til at snakke det her parlament op, når man overhovedet kan have den her type debat på tværs af partiskel.
Nu er jeg lidt ked af, at vores formand er gået.
Jeg håber, hun så følger med på skærmen derude, for det virker faktisk også meget godt, at vi sidder i den her lille cirkel.
Jeg ved ikke, hvordan I har haft det med det.
Det er en ny ordning, og det er sådan helt fysisk et eksempel på, hvordan demokratiet og processerne hele tiden er under forandring.
Så hvis jeg ikke før har rost formanden, har jeg lyst til at gøre det nu.
Det er ét eksempel.
Høringer af embedsmænd er et andet eksempel.
Der foregår hele tiden noget i det her hus, og det kan man ved gud – undskyld – kun være glad for.
Susanne Eilersen (DF), 2019-04-02:
Tak for det, formand.
I Dansk Folkeparti var vi også medforslagsstillere på det beslutningsforslag, som udmøntede sig i et lovforslag, der nu gør, at vi har borgerforslag.dk i dag, og vi er i Dansk Folkeparti glade for, at man i hvert fald har truffet en principafgørelse i Forretningsudvalget for at permanentgøre det her.
Vi kan jo konstatere, ligesom andre har gjort før, at der har været stor interesse for de her borgerforslag.
Jeg synes da, at det er vigtigt, at vi hører borgerne, og at vi tager den diskussion her i Folketingssalen, fordi det, at man så tager diskussionen, jo også gør, at der bliver meget mere mediedækning på det her.
Det tror jeg også at dem, som har stillet de her borgerforslag, har været rigtig godt tilfredse med, selv om det måske ikke har været udmøntet i, at de så er blevet vedtaget her i Folketinget.
Det er godt, at borgerne har muligheden for at sætte nogle lidt kontroversielle diskussioner på dagsordenen, nogle lidt etiske diskussioner, som vi måske ikke selv, som statsministeren også sagde, bringer til torvs, fordi vi internt i partierne måske kan have lidt forskellige holdninger til, hvad vi mener om det.
Derfor synes jeg, at det er godt, at vi så bliver skubbet lidt til at tage de diskussioner her og også tage dem internt i partierne.
Man ved jo godt, at nogle gange er det en proces, når man har nogle etiske retningslinjer eller måder, der gør, at man ender ud et eller andet sted.
Så det synes jeg er rigtig godt.
Der er jo også nogle ting ved, at man har den her borgerinddragelse.
I Dansk Folkeparti ønsker vi i hvert fald mere af det, og vi ønsker gerne at tage en snak om, hvordan vi kan gøre endnu mere.
Der er mange unge mennesker i dag, der ikke ser sig selv i et tilhørsforhold til et politisk parti, men ser sig selv tage del i en debat, der omhandler nogle forskellige emner, som der også var tale om før om de unge mennesker, som stod og demonstrerede herude på slotspladsen for miljø og alt muligt andet, fordi det optager dem, og så synes jeg da, at det er ret vigtigt at holde fast i de unge mennesker, selv om de kun måske har nogle enkeltsager, de brænder for, og ikke ligesom sige, at hvis man skal deltage i demokratiet, skal man købe hele pakken, som et parti er.
Derfor tror jeg på, at vi fastholder de unge mennesker til at deltage i demokratiet og have de her debatter, hvis man kan få lov til, som den her borgerforslag.dk giver mulighed for, at det sådan er enkeltsager, som de unge mennesker brænder for, og hvor de får lov til at få en stemme igennem.
Så i Dansk Folkeparti er vi glade for, at vi har den her dialog i dag, og vi går gerne ind i flere debatter om at kunne gøre demokratiet endnu mere levende.
Ulla Sandbæk (ALT), 2019-04-02:
Mange tak.
Og tak for redegørelsen.
Alternativet er grundlæggende enig i regeringens overordnede linje og prioriteter i det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde.
Vi er tilhængere af udvidet nordisk integration, og forsvars- og beredskabssamarbejdet er naturligvis ingen undtagelse.
På trods af at de nordiske lande er medlemmer af forskellige forsvars- og samarbejdsalliancer, fortsætter integrationen, og det er vi glade for i Alternativet.
Alt andet lige har vi bare mere tilfælles med vores nordiske naboer end med de fleste andre lande i verden.
Og særlig når vi kan fokusere på at støtte hinanden i en tiltagende kompliceret sikkerhedssituation, giver det mening og merværdi. De nordiske lande er blandt de rigeste og mest velfungerende i verden, og det forpligter selvfølgelig.
Derfor er vi også glade for at se vores internationale ansvar løftet i forbindelse med kapacitetsopbygningen i Østafrika og understøttelse af FN og andre organisationer i håndtering af humanitære indsatser.
I en verden på vej mod markante temperaturstigninger med uoverskuelige konsekvenser til følge giver det i den grad også mening at udvide det beredskabsmæssige samarbejde.
Ministeren nævner selv skov- og naturbrande i Sverige i sommer.
Den slags voldsomme hændelser vil vi se flere og flere af i de kommende år, efterhånden som klimaet bliver mere og mere utilregneligt, og her giver et udvidet samarbejde selvfølgelig mening.
Næste gang er det måske Danmark, der bliver oversvømmet eller udsat for skovbrand, og måske bliver vi ligesom Sverige også tvunget til at indkalde hjælp fra vores nabolande til at håndtere det.
I fraværet af seriøse klimainitiativer fra regeringen og resten af verden er vi selvfølgelig nødt til at forberede os på mere hyppige naturkatastrofer, og det gør vi bedst i samarbejde med vores nordiske naboer.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-04-02:
Jeg vil allerførst sige tak for statsministerens gennemgang.
Jeg kan jo nikke til det meste af det, vil jeg sige, og jeg skal ikke gå ind at forholde mig til det mere politiske omkring klimalov eller sundhedsreform.
Jeg hører på statsministeren, at han rent faktisk synes, at borgerforslag.dk har virket efter hensigten, og det gør mig jo selvfølgelig glad.
Det er bare et element af mange elementer, man kan bruge i forhold til at skabe et mere levende demokrati.
Men kan statsministeren alligevel sige lidt mere om, hvad der har gjort, at statsministeren har flyttet sig, som jeg hører det, fra det, som Venstre i sin tid var så meget bekymret for, nemlig at det her ligefrem kunne være en trussel mod det repræsentative demokrati?
Altså, der var fra Venstre og Socialdemokratiets side i hvert fald politikere, der var ude at sige, at det her måske ligefrem kunne ses som en trussel.
Og det, jeg hører nu fra statsministerens side, er: Nej, det er et godt supplement.
Og det har i hvert fald også været intentionen fra starten.
Karen J. Klint (S), 2019-04-02:
Vi har ikke i detaljer sagt, hvad vi gør, når vi ser det endelige forslag.
Men ordføreren hører det som en ros for de konkrete emner, der har været taget op.
Vores ordfører har i hvert fald rost, at det var de temaer, der blev taget op, og det var også fru Mette Abildgaard, der i sin tid sagde, at det nok var de etiske temaer, som ville komme ind som nogle af de første, og det har hun så haft ret i.
Når jeg ikke er hundrede procent overbevist, når mit parti ikke er hundrede procent overbevist,
er det, fordi vi faktisk virkelig holder rigtig meget af det repræsentative demokrati, der tager det brede ansvar for hele samfundet og ikke kun for konkrete sager eller for nichesager, og det er den model, der i hvert fald skal beskyttes i eventuelle fremtidige modeller.
Vi kan ikke nøjes med borgerforslag, uanset hvor gode de er, så vi skal have talt det repræsentative meget mere op.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-04-02:
Jeg hører det som et meget, meget forsigtigt ja til borgerforslag.dk.
Jeg vil så spørge, om det er sådan, jeg skal høre det.
Jeg har været ude i mange debatter om det her, og jeg har jo også debatteret med gode socialdemokrater, og igen og igen har jeg hørt argumentet, at det nærmest skulle være en trussel imod det repræsentative demokrati, og at vi har rigelig adgang til politikerne etc. etc.
Jeg vil bare gerne endnu en gang fra Alternativets side understrege, at vi ser det som et supplement til det repræsentative demokrati.
Det kan være med til at bidrage på nogle måder, som det andet ikke kan, men det betyder jo ikke, at vi er uenige i det repræsentative demokratis styrker.
Men jeg skal bare for at være helt sikker spørge, om jeg hører det som et lillebitte forsigtigt ja fra Socialdemokratiets side,
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-04-02:
Det er jo også den bekymring, jeg personligt helt grundlæggende har haft, altså om det her i virkeligheden ville sætte sig i mere afmagt i forhold til at gå den repræsentative vej, altså via det repræsentative demokrati.
Jeg tror, at alle partier er parate til at række ud, og jeg kommer selv fra et parti, hvor vi i hvert fald i nogle sammenhænge har brugt et medlemsrekrutteringsslogan, der er lyder, at man ikke behøver ikke være enig om alt.
Det tror jeg også er vigtigt at holde i hævd, så man ikke får tegnet et billede af, at hvis man skal være medlem af Enhedslisten, Liberal Alliance, Socialdemokratiet eller Venstre, så skal man ind og stå på række, for så kommer vi til at smuldre bort som partier, og det er det her land ikke tjent med.
Det sagt, så synes jeg, at man i al fairness over for den her model må sige, at der jo er kommet nogle temaer på bordet, som også diskuteres i partierne, men som måske ikke ville nå helt frem.
Jeg kan bare sige, at i mit eget parti er spørgsmålet om organtransplantation jo ikke nogen ny debat, men så længe vi ikke har en ensartet holdning til det, så vil mit parti jo ikke komme herned i salen med et forslag, og der kommer det så ind udefra og provokerer en debat frem.
Det synes jeg sådan set er positivt, så længe vi ikke har som succeskriterie, at borgerforslagene kun er gode, hvis de bliver vedtaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2019-04-02:
Tak for det.
Mit parti gik ind for borgerforslag, men alligevel med lidt bekymringer og betænkeligheder, med hensyn til hvorfor det nu var nødvendigt i Danmark.
I Foreningsdanmark – af og til kalder vi det et organisationsvælde – kan mennesker på alle mulige måder samles på tværs af samfundsskel og dermed få mulighed for at diskutere politik, samfundsforhold osv.
Og vi kender jo godt til de muligheder, den række af organisationer har, for at få indflydelse på det politiske arbejde, få foretræde og øve indflydelse på lovgivningen.
Vi har som mennesker egentlig tit og ofte forbindelsesmuligheder nok i det netværk.
Det er jo i det lys, vi skal se borgerforslagene, og det er så der, man kan diskutere, om det så har flyttet noget i forhold til det, eller om de der foreninger og organisationer er blevet for passive eller sig selv nok, siden behovet er opstået – det synes jeg man kunne tænke over.