Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-14:
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Kort før sommerferien sidste år samlede daværende transportminister Hans Christian Schmidt samtlige Folketingets partier til en politisk aftale om kørsel i hashpåvirket tilstand og alkolåse.
Lovforslaget her har til formål at udmønte denne aftale.
Færdselsloven indeholder i dag en såkaldt bagatelgrænse for kørsel med stoffer i blodet, herunder også hash.
Overtrædelse af bagatelgrænsen medfører efter de gældende regler som udgangspunkt en bøde på en månedsløn og en ubetinget frakendelse af førerretten i minimum 3 år.
Straffen og frakendelsen af førerretten er i disse tilfælde ikke altid proportional og kan have vidtrækkende og utilsigtede konsekvenser, der ikke er i samfundets interesse.
Der er i den politiske aftale enighed om, at hashkørsel i færdselssikkerhedsmæssig henseende kan sidestilles med spirituskørsel.
Man bør derfor ikke føre narkopolitik i færdselsloven.
Vi foreslår, at færdselslovens regler om kørsel med hash i blodet ændres, så sanktionssystemet for hashkørsel bygges op efter en trappestigemodel.
Sanktionerne for hashkørsel skal således stige i takt med det målte indhold af THC i blodet, altså på samme måde som tilfældet er med spirituskørsel.
Der foreslås fastsat tre kvantitative grænseværdier for niveauet af THC i blodet.
Sanktionerne for hashkørsel, dvs. både straf og førerretsfrakendelse, foreslås herefter i videst mulig omfang fastsat efter de samme retningslinjer som spirituskørsel.
Færdselsloven indeholder i dag også regler om kørsel med alkolås i forbindelse med ubetinget frakendelse af førerretten for spirituskørsel.
Den frivillige alkolåsordning omfatter alvorlige tilfælde af spirituskørsel, der dog ikke er de helt grove.
Ordningen trådte i kraft i 2015 og indebærer, at man kan veksle det sidste år af en ubetinget frakendelse på minimum 3 år til kørsel med alkolås i 2 år.
Det kan allerede nu konstateres, at den nuværende ordning ikke er en succes, idet der siden ordningens ikrafttræden alene er ca. 24 personer, som har valgt at benytte sig af ordningen.
En af de væsentlige årsager til det lave antal deltagere må antages at være, at man først kan begynde at køre med alkolås i det sidste år af en ubetinget frakendelse på 3 år.
Man skal derfor først igennem en 2-årig periode uden førerret.
De meget negative personlige konsekvenser – som bl.a. et muligt tab af job – vil derfor allerede været indtruffet.
Den nuværende ordning indeholder derfor ikke et tilstrækkelig incitament til at deltage i ordningen.
Vi mener, at brug af alkolås har en positiv effekt på færdselssikkerheden, ikke bare under førerens deltagelse i ordningen, men også på længere sigt.
Evalueringer af den svenske alkolåsordning giver i hvert fald anledning til at tro, at brug af alkolås har en positiv effekt på deltagernes alkoholvaner og adfærd i forhold til at adskille alkohol og bilkørsel, også på længere sigt.
I overensstemmelse med den politiske aftale foreslår vi derfor at gøre deltagelse i den frivillige alkolåsordning mere attraktivt.
Vi foreslår færdselslovens regler om den frivillige alkolåsordning ændret, sådan at alkolåsen i visse tilfælde kan vælges som et fuldt alternativ til en ubetinget frakendelse.
Det foreslås, at den fulde frakendelsesperiode for tilfælde omfattet af den frivillige alkolåsordning kan erstattes med kørsel med alkolås.
Alkolåsperioden skal samtidig ikke være længere end frakendelsesperioden.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.