runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Skal jeg så forstå skatteministeren derhen, at han fuldkommen ignorerer Kræftens Bekæmpelse og andre aktører på det her område, som siger, at hvis man hæver prisen på en pakke cigaretter med en tier, så er det sådan set bare ekstra provenu til statskassen, men rent forebyggelsesmæssigt har det sådan set ikke den store betydning.
Eller med andre ord: Hvis man vil noget forebyggelsesmæssigt her, bliver man nødt til at give cigaretpriserne et ordentligt nøk opad med minimum 20 kr.
Hvad er ministerens holdning til, at Kræftens Bekæmpelse og andre har den påstand, som tilsyneladende er den stik modsatte af, hvad skatteministeren her siger?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Det har flere formål.
Det er klart, at selv hvis man hæver den yderligere, giver det jo stadig væk penge i statskassen.
Det håber jeg også hr. Martin Geertsen vil være enig med mig i.
Så det sigte kunne man jo også spørge oppositionen om - det er der nok alligevel.
Dernæst er det, som regeringen foreslår, og som jeg sagde til den konservative spørger, jo en bred vifte af initiativer, som kan være med til yderligere at underbygge det, som jeg går ud fra vi er enige om, nemlig at vi skal sørge for, at færrest mulige børn og unge overhovedet kommer i berøring med tobak.
Så der er selvfølgelig en bred vifte af sigter.
Målet tror jeg er det samme, nemlig at vi skal have færrest mulige børn og unge i berøring med tobak.
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg skal bare spørge ministeren: Når regeringen foreslår at hæve tobaksafgifterne med sådan en flad tier, er det så for at få flere penge i statskassen, eller har det et forebyggelsesmæssigt sigte?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Når vi nu får den her tekniske redegørelse og dybdegående undersøgelse og det stadig væk viser sig, at erhvervslivet på den ene side siger, at det her er dybt skadeligt, og at Skatteministeriet på den anden side fastholder, at det ikke er skadeligt, vil Radikale Venstre så lytte til erhvervslivet og stadig væk stemme imod, eller vil man gå med regeringen og Skatteministeriet?
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-15:
Det er jo sådan, det ser ud.
Det er jo det, vi kan læse af høringssvarene, og det er massivt og entydigt, at det vil det.
Derved er vi jo ofte i modsætning til en høringsperiode eller en proces, hvor vi kan arbejde tingene hen imod hinanden og finde nogle mindelige løsninger, inden vi måske når i salen her.
Vi har bare her en situation, hvor vi simpelt hen bliver nødt til at tage politisk ansvar og finde ud af, hvordan det her forholder sig.
Så det korte svar vil være: Ja, det er det.
Jeg vil også sige til ordføreren, at en overimplementering jo ikke nødvendigvis altid er af det dårlige.
Det kan godt være en god ting; men i det her tilfælde er høringssvarene jo bare helt klare, nemlig at det ikke er det, der er tilfældet her.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Det ligger lidt ved siden af det her spørgsmål, men pointen er den, at regeringen har den opfattelse eksplicit her, at den praksis, som har været brugt under ikke bare den her regering, men også tidligere regeringer, har været, at man har haft en skattestyrelse, der har været opmærksom på, om der har været utilsigtet udnyttelse af de regler, som vi har.
Er der nogen, der udnytter nogle huller i reglerne, skal vi have det stoppet, og derfor er det jo det, det her handler om.
Betyder det her provenu noget i den store sammenhæng?
Det kan man have en lang diskussion om.
Har det noget at gøre med regeringens syn på, hvordan det generelle skattetryk skal udvikle sig?
Det mener jeg sådan set ikke det har.
Regeringen har den holdning, at dansk erhvervsliv skal have de bedst mulige betingelser for at skabe den vækst og de arbejdspladser, der skal til, så det her samfund kan hænge sammen.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Nu er der et lovforslag her, hvor skatterne tilsyneladende kommer til at stige en lille smule.
Er det noget, der generelt bekymrer regeringen, eller har regeringen det fint med det, hvis skattetrykket stiger i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Det fremgår helt eksplicit af lovforslaget, det fremgår, at beregninger af provenuet, som jeg sagde til hr. Ole Birk Olesen, er baseret på, at hullerne rent faktisk bliver benyttet i dag.
Det er det, der er beregningsgrundlaget for det.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Jeg antager, at det er kendt pensum, som skatteministeren vel har en holdning til.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge igen: Hvad er regeringens holdning til skattetrykket i Danmark?
Har regeringen ikke den samme bekymring, som jeg har, og som mit parti har, nemlig at vi er nervøse for, at skattetrykket bliver for højt i Danmark, eller er det ligegyldigt for regeringen?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Vi lukker her skattehuller, fordi det er utilsigtede udnyttelser af de regler, som gælder i dag.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-15:
Jeg vil gerne høre, om ministeren vil definere det her som lukning af et skattehul.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Dansk Folkeparti må jo afgøre med sig selv, hvad de vil skrive i deres betænkningsbidrag.
Det her lovforslag kommer ikke til at betyde, at den her regering – og jeg tror faktisk heller ikke efterfølgende regeringer – vil ændre praksis på det her område.
Der har i hvert fald indtil videre i de drøftelser, vi har haft, også med højresiden her i Folketinget, været ønske om, at man skulle prøve at kigge på råderummet.
Derfor kan man også godt spørge, om det er klogt, at man på forhånd binder sig.
Jeg ville ikke gøre det, men man må jo selv om, hvad man vil skrive i et betænkningsbidrag.
Det her bliver ikke en ny start på, hvordan man sætter lighedstegn mellem, at man stemmer for et lovforslag, og at man så samtidig får hånds- og halsret over et provenu.
Vi kommer fremadrettet til at diskutere aftaler, hvor der skal findes finansiering, og der vil man gå frem efter fuldstændig samme principper – nogle gange vil der være råderum, andre gange vil det være direkte finansieret.
Hvor der er råderum, er virkeligheden jo den, at så kommer det fra sådan noget her.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-15:
Jamen så er det, at det undrer mig, for nu har jeg kun siddet i Folketinget i 12 år, og i de 12 år har et skattehul jo aldrig givet et provenu, så hvad er det, der gør, at det nu giver et provenu?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Skattetrykket er bestemt ikke ligegyldigt for regeringen.
Jeg tror heller ikke, at jeg afslører for meget, ej heller for tilhørerne, der er her i dag, når jeg siger, at Det Konservative Folkeparti og regeringen er uenige om skattepolitikken; det er åbenlyst for enhver.
Og vi mener jo som sagt også med den finanslov, vi kommer til at fremsætte, at man med fordel kan se på nogle af de meget voldsomme begunstigelser, som den tidligere regering har lavet, og så bruge pengene på eksempelvis børn og unges uddannelse.
Det mener vi er meget bedre for det danske samfunds muligheder fremadrettet, og det er i øvrigt også noget, som, her når vi eksempelvis satser på at investere i uddannelse, er langt bedre for vækst- og beskæftigelsesmulighederne for Danmark.
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Det er sådan, at ønsket om den her såkaldte substanstest ikke er imødekommet, og det skyldes, at en imødekommelse af det ønske ville underminere de gældende CFC-regler og medføre et væsentlig mindre provenu.
I den her forbindelse er det vigtigt, at vurderingen er, at almindelige transfer pricing-regler og exitbeskatningsregler, som kendes i alle lande, ikke er tilstrækkelige til at imødegå risikoen for udhuling af selskabsskattebasen.
Man kan altså sige, at vi i Danmark har haft et andet udgangspunkt end i andre EU-medlemslande, fordi vi har haft nogle CFC-regler, som har bevirket et væsentlig bedre værn, end de har de andre steder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Tak for det.
Jeg er jo helt enig med ordføreren i, at vi skal have regler, der gør, at man ikke kan skatteunddrage mellem landene i EU, altså ved at have datterselskaber rundtomkring, og det er jo sådan set ganske fornuftigt.
Men jeg vil egentlig bare høre ordføreren, hvorfor man mener, der er behov for, at vi skal have strammere regler for danske multinationale koncerner, end der skal være for tyske multinationale koncerner.
Er det, fordi det er Socialdemokraternes erfaring, at det typisk er Novo Nordisk, Danfoss eller Grundfos, der spekulerer i at unddrage sig skat i forhold til de andre lande?
For det her er jo en overimplementering af et EU-direktiv.
Altså, argumentet om, at vi skal have fælles regler, er jo ikke bare det, der er lagt ind i det her, men vi laver simpelt hen langt stærkere regler for danske virksomheder, end vi gør for udenlandske virksomheder, altså stiller dem dårligere i konkurrenceevnen.
De har dårligere muligheder for at købe virksomheder op og andre ting, og jeg forstår bare ikke, hvorfor det er Socialdemokraternes mål.
At undgå skatteunddragelse på EU-plan eller på verdensplan er jo godt, men hvorfor skal danske virksomheder have en strammere skrue på det her end andre virksomheder?
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Tak for det, formand.
Det væsentlige indhold i det her lovforslag handler om implementering af EU's skatteundgåelsesdirektivs minimumskrav til medlemsstaternes CFC-regler.
CFC står for controlled foreign company .
I Socialdemokratiet mener vi, at skatteunddragelse skal bekæmpes, og at man grundlæggende skal betale skat i det land, hvor man tjener sine penge.
Det er i det lys, lovforslaget her skal ses.
Det her lovforslag har jeg i øvrigt på forskellig vis været beskæftiget med gennem længere tid.
Det er et vigtigt lovforslag for vores fællesskab, for vores samfund, for borgere og virksomheder, fordi fælles internationale tiltag er vigtige, når international skatteundgåelse skal bekæmpes effektivt.
Mange har vist interesse for lovforslaget – forståeligt nok.
Mange organisationer og høringsparter i forbindelse med lovforslaget har jeg talt med, og de har givet deres besyv med, og det er positivt og med til at kvalificere vores lovarbejde i Folketinget.
Skatteundgåelsesdirektivet er et vigtigt instrument til at sikre, at alle EU's medlemsstater har regler til forebyggelse af skatteundgåelse, der lever op til visse minimumskrav.
Ellers får vi et ræs mod bunden mellem EU's medlemsstater, hvilket vil have store og bekymrende konsekvenser for den såkaldte sammenhængskraft i landene og for borgernes velfærd.
Lovforslaget sikrer, at Danmark lever op til sine internationale forpligtelser, og det sørger for, at der sker en fuld implementering af skatteundgåelsesdirektivet.
Regeringen har med sit forslag fundet en balance, der sikrer, at Danmark fortsat har en robust selskabsskattebase, og samtidig søger vi at mindske de administrative og økonomiske konsekvenser for helt almindelige virksomheder.
Vi skal altid hindre unødigt bureaukrati, og vi skal arbejde for gode rammevilkår for virksomhederne.
Danske virksomheder skal kunne være konkurrencedygtige.
På den anden side ønsker regeringen at sætte barren højere end direktivets minimumskrav, da Danmark er og fortsat skal være et foregangsland i kampen mod skatteundgåelse, og at vi bekæmper multinationale selskabers muligheder for at udnytte lavskattelande til at reducere deres danske beskatning.
Vi skal også huske, at minimumsimplementeringen både vil betyde en svækkelse af gældende danske regler og et provenutab i milliardklassen.
Ønsket om en såkaldt substanstest er derfor ikke imødekommet, hvilket skyldes, at en imødekommelse af ønsket vurderes at ville underminere de gældende CFC-regler.
Det er derfor godt, at Danmark har store ambitioner på det her område.
Øget beskatning skal gennemføres der, hvor det giver mening, og vi skal naturligvis fastholde et robust værn mod skattemæssigt begrundet flytning af indkomst til lande med lavere beskatning end i Danmark.
Socialdemokratiet bakker helt og holdent op om skatteundgåelsesdirektivet og støtter derfor nævnte lovforslag.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Som jeg også har sagt til Venstres ordfører, er provenuet – og det er det, jeg går ud fra at hr. Lars Boje Mathiesen også sigter til – beregnet på og baseret på, at hullerne faktisk er blevet udnyttet i dag.
Det er det, der er pointen.
Derfor er det jo også det, der ligesom er kernen i forslaget her, nemlig at vi vil lukke de her huller, og det vil vi, fordi det er utilsigtet omgåelse af reglerne.
Vi mener, at det arbejde, der ligger til grund for det her, er et godt arbejde.
Vi mener ikke – bare hvad angår de fire forslag, der er heri – at dem, der benytter sig af det, skal have de muligheder for at omgås de regler, det hele handler om.
De skal selvfølgelig her betale det, de skal, til fællesskabets kasse.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, om der på nuværende tidspunkt er virksomheder, som bruger det her hul, som ministeren definerer det, eller om man vurderer, at der i fremtiden vil være nogle virksomheder, der vil bruge det.
For hvis det er i fremtiden, man vurderer, at der er nogle virksomheder, som vil gøre det, er det jo ofte sådan, at man har en lovgivning, som man så gerne vil ændre, fordi man synes, man vil ændre nogle regler.
Og så er det jo ikke et hul.
Så er det jo bare en reel lovgivning, man ændrer, hvilket skaber et merprovenu til staten.
Og så er det jo reelt set en skattestigning for erhvervslivet.
Derfor er det interessant, om der på nuværende tidspunkt er virksomheder, som udnytter det her hul, eller om det er noget, man fremadrettet mener der er nogen der vil komme til.
Det er jo helt essentielt for at kunne sige, om vi taler om en skattestigning, eller om vi taler om lukningen af et hul.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Formålet med det her er at lukke det, som jo altså også i lovforslaget er blevet beskrevet som uhensigtsmæssigheder, når det handler om, at de her regler, som vi har i dag, er blevet omgået.
Det er det, der er formålet med det.
Så de skal lukkes, således at den mulighed ikke er der længere.
Det er det, der er pointen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren kunne konkretisere, om vi her har tale om en eksisterende lovgivning, som der er nogle virksomheder, der agerer efter, og så ønsker man at ændre det til en ny lovgivning, som virksomhederne så skal agere efter.
Altså, de her huller, som ministeren taler om, er det nogle, der bliver udnyttet på nuværende tidspunkt, eller er det nogle, som folk, hvis den nuværende lovgivning bliver bevaret, vil begynde at udnytte?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Jeg er helt med på, at det ikke er noget, vi automatisk altid har sagt, når man stemmer for et lovforslag.
Og der er jo også udmøntninger af en masse aftaler, hvor pengene er brugt til noget andet, men her er pengene jo ikke brugt, og der er jo ikke automatisk flertal i forvejen.
Så derfor er det jo, at jeg bare gerne vil høre, om ministeren ikke kan bekræfte, om det så ikke kunne være god stil, at dem, der så trods alt støttede og var med til at løfte lovforslaget igennem, som jo ikke er noget, man har bundet hinanden op på med en aftale eller andet, men noget, der giver 60 mio. kr., så også kunne være med til at udmønte de her penge.
Det ville jo være naturligt, for det er jo ikke noget, der er brugt i en aftale eller på anden vis.
Så jeg synes jo bare, at det kunne være god, sund parlamentarisk skik, at man, når man er med til at stemme nogle ting igennem, som giver noget provenu, så også er med til at bruge pengene et andet sted.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Det her indgår i råderummet, og det råderum har vi jo drøftelser om i mange andre sammenhænge, så der har man jo mulighed for bl.a. at være med til at benytte sig af det.
Jeg husker ikke, at der er et direkte lighedstegn mellem, at hvis der kommer et provenu ved et lovforslag, er dem, der stemmer for, også automatisk med til at udnytte og udmønte det.
Det vil være nyt, men det kan man selvfølgelig godt stille som et krav for at stemme for.
Det står jo partierne frit for, hvis man gerne vil det, men det vil være en nytolkning af, hvordan man behandler lovforslag i Folketinget.
Det vil det.
Det gælder særligt i lovforslag, som ligger uden for, hvad man kan sige er forligsbundet eller aftalebaseret.
Det vil det være.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Tak for det, og tak til skatteministeren for lovforslaget, som vi ligesom de øvrige borgerlige ordførere også er grundlæggende positive over for.
For det handler om at lukke nogle huller i skattelovgivningen, så der ikke foregår skatteunddragelse ved at lave specielle virksomhedskonstruktioner.
Vi har den samme bekymring, som nogle af de andre borgerlige ordførere også har rejst, nemlig at der er en eller anden inkonsistens i den måde, lovforslaget er skrevet på.
For der står, at det er for at undgå potentiel skattespekulation, altså for at undgå, at der er nogen, der gør noget, som de ikke gør i dag.
Men der står også, at der vil komme en ekstra indtægt til statskassen på omkring 60 mio. kr.
Og vi har det også sådan, at vi helst ikke er med til at hæve det samlede skatteniveau i Danmark, så hvis der kommer flere skatter ind ved det her lovforslag, vil vi også gerne vide, hvad pengene skal gå til.
Vi synes jo ikke, at de skal klattes væk på højere kontanthjælp eller flere flygtninge eller noget andet.
Vi synes, at de så burde gå til, at man nedsatte nogle andre skatter.
Så det vil vi gerne have svar på, og så håber vi, der kan findes en løsning, som vi også kan være med i.
Carl Valentin (SF), 2019-11-15:
Jeg vil gøre det kort.
Lovforslaget trækker entydigt i retning af at mindske skatteunddragelsen.
Der skønnes at være et varigt merprovenu på 60 mio. kr., og SF støtter forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-15:
I Radikale Venstre er vi også positivt stemt over for dette lovforslag, som jo er med til at lukke et skattehul.
Det kan man jo aldrig nogen sinde være imod, hvis man besidder en lillebitte smule sund fornuft.
Så langt, så godt.
Fuldstændig som fru Marie Bjerre fra Venstre undrer jeg mig også over, hvordan der kan opstå et provenu ved det her lovforslag, men det er meget muligt, at vi på helt almindelig og fredelig vis kan få det afgjort i udvalgsarbejdet, som jeg ser frem til.
Ligeledes er der også nogle af de tekniske detaljer i høringssvarene, som jeg også meget gerne vil have afklaring på, før vi svarer endeligt på, hvad vi hælder til i forbindelse med her lovforslag.
Så jeg ser i høj grad frem til det videre udvalgsarbejde og glæder mig til at drøfte det her ganske udmærkede lovforslag.
Marie Bjerre (V), 2019-11-15:
Tak for det.
I dag førstebehandler vi L 4, et lovforslag, der skal lukke en række utilsigtede skattehuller.
Skattestyrelsen har gjort opmærksom på, at der er en række måder, hvorpå skattelovgivningen kan udnyttes til at få nogle utilsigtede skattemæssige fordele.
Formålet med lovforslaget er derfor at justere en række skatteregler med henblik på at sikre dem mod, at man kan få utilsigtede skattemæssige fordele.
Det har vi i Venstre ikke noget imod, tværtimod; lukningen af skattehuller har høj prioritet for os.
Det er ikke i orden, at nogle – selv om det er få – forsøger at snyde sig til fordele ved at indrette nogle særlige ordninger og dermed bevidst slippe billigere i skat i strid med hensigten i lovgivningen.
Derfor er vi også positive over for, at vi får lukket de her huller.
Vi bemærker, at høringssvarene giver anledning til nogle tekniske forslag, som vi gerne ser afklaret i udvalgsarbejdet.
Men særligt bemærker vi, at det fremgår af lovforslaget, at der ved gennemførelsen vil være et varigt merprovenu på 60 mio. kr. årligt – 40 mio. kr. for den del, der vedrører indgreb mod udnyttelse af værdiansættelse af aktier via aktieklasser, og 20 mio. kr. for den del, der vedrører omgåelse af beskatning ved nedsættelse af gæld.
Det undrer vi os over.
Lukning af skattehuller burde ikke give noget merprovenu – der er jo tale om en skat, som burde have været betalt.
Og hvis der er tale om en merbeskatning af vores virksomheder i Danmark, er det afgørende for Venstre, at provenuet føres tilbage til erhvervslivet.
Vi vil ikke være med til at pålægge erhvervslivet yderligere skatter.
Det ser vi frem til at få klarlagt i udvalgsarbejdet, og det er også det, der vil være afgørende for, om vi kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at justere en række beskatningsregler med henblik på at sikre imod utilsigtet udnyttelse af skattelovgivningen.
Lad mig indlede med at sige, at skattevæsenet er en hjørnesten i vores velfærdssamfund.
I Danmark er skattemoralen høj.
Det er undergravende for almindelige borgeres tillid til vores skattesystem, hvis det er muligt for nogle få virksomheder og enkeltpersoner at kreere særlige ordninger for f.eks. at opnå kunstig nedsættelse af aktieavancer eller fradrag for kunstige tab for dermed bevidst at slippe billigere i skat.
En sådan handlemåde kan vi ikke acceptere som samfund, som fællesskab, og derfor er det også et vigtigt lovforslag, vi i dag skal førstebehandle.
Jeg vil kort skitsere de væsentligste afsnit i lovforslaget.
Omkring A- og B-modeller, A- og B-aktier:
Justeringen af reglerne for hovedaktionærers delsalg af aktier skal hindre utilsigtet udnyttelse af reglerne for aktieavancebeskatning, og vi er gennem såkaldte early warnings fra Skattestyrelsen blevet gjort opmærksomme på, at der ved modeller med opsplitning i flere aktieklasser i et selskab er set eksempler på udnyttelse af lovgivningen til bl.a. at skabe kunstige skattemæssige aktietab.
Derfor skal hovedaktionærer fremover anvende en ny metode ved delsalg af en aktiebeholdning, når selskabet har flere aktieklasser.
Omkring gældsnedsættelse: En justering af reglerne for beskatning ved nedsættelse af gæld skal hindre utilsigtet udnyttelse af værnsreglerne om behandling af skattemæssige underskud og rentefradrag ved gældsnedsættelse.
De gældende værnsregler kan nemlig omgås, og værnsreglerne skal derfor udvides.
Kapitalfondspartnere: Reglerne for beskatning af kapitalfondspartnere skal justeres.
Igen har en early warning påvist metoder til at undgå, at kapitalfondspartneres merafkast beskattes som personlig indkomst.
Lovforslaget her rejser imidlertid også en række spørgsmål, som det er væsentligt for os at forholde os til og give svar på.
Eksempelvis: Vil forslaget hindre generationsskifter, så næste generation kan komme ind i virksomheden?
Og her er svaret nej.
Er forslaget forretningshæmmende for erhvervslivet?
Nej, forslaget forhindrer ingen forretningsmæssige dispositioner, men forhindrer blot, at disse dispositioner får utilsigtede skattemæssige konsekvenser.
Så Socialdemokratiet støtter derfor nævnte lovforslag.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at vi har et velfungerende skattevæsen, der sikrer, at alle i Danmark yder et fair bidrag til vores fællesskab.
Vi vil stramme grebet om de mennesker, der prøver at undgå at give deres bidrag til fællesskabet, og vi vil komme aggressiv skatteplanlægning og snyd til livs.
Per Larsen (KF), 2019-11-15:
Skal jeg forstå det sådan, at man i Det Radikale Venstre mener, at man forringer sin forhandlingsposition i forhandlingerne om finansloven, hvis det er sådan, at man har stemt for et forslag, der pålægger regeringen at hæve prisen til mindst 60 kr.?
For vi er jo enige om, at vi gerne på samme måde som Radikale vil være med til at hæve prisen på alle tobaksprodukter og alt nikotin – altså simpelt hen løfte hele prisniveauet væsentlig højere op, end det er i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Jamen jeg synes, det lyder lidt underligt, at en substanstest i Danmark skulle underminere reglerne i Danmark.
Men det er jo en del af det direktiv, hvor man faktisk har mulighed for det, og andre lande har valgt at lave en substanstest.
Så hvad er det, der gør, at man siger, at det lige i en dansk kontekst vil være fuldstændig undergravende at lave en substanstest?
Der ligger jo det i det, at det bare er en test af, om der faktisk er en reel erhvervsvirksomhed, altså om man har noget produktion eller andre ting.
Hvordan kan det undergrave lige præcis de danske virksomheder, så de ikke skal snyde, men alle andre steder i Europa er det så ikke noget problem?
Altså, det har jo sådan logikken imod sig.
Hvorfor skulle Danmark have et langt større behov for at stramme skruen ekstra hårdt her i forhold til resten af Europa?