Sara Emil Baaring (S), 2024-10-24:
Når vækkeuret ringer og dagen begynder med påklædning, smøring af madpakker og pakning af idrætstøj, så er det hverdagen for de ca. 500.000 elever, som i dag går i folkeskole.
For vores børn fra 6 år til ca. 15 år er skolen det sted, hvor de tilbringer meget af deres tid.
Det er her, fællesskaber formes, og det er her, lærdommen tager form.
Den danske folkeskole gør det rigtig godt.
Størstedelen af eleverne er glade for at gå i skole, og langt de fleste består folkeskolens afgangseksamen og begynder på en ungdomsuddannelse.
Når fire ud af fem børn går i en folkeskole, vidner det om, at vi har en stor opbakning til vores fælles skole.
Vi har allerede en rigtig god folkeskole, men den kan godt blive bedre.
Mange skolelærere finder det svært at bruge deres faglighed og fungere i de stramme rammer, som vi har trukket ned over hovedet på dem.
Vi har faktisk trukket over 4.000 bindende mål ned over deres undervisning.
Det er alt for mange krav, som spænder ben for lærerens faglighed.
Det vil vi ændre ved at skabe helt nye fagplaner, der giver læreren frihed til at udforme en undervisning, som vækker glæde og engagement hos eleverne.
Lærerne besidder nemlig ekspertisen til at træffe de faglige og fornuftige valg, som der skal til for lige præcis deres klasse.
Undervisningen skal ikke dikteres af et eller andet omfattende skema fastsat af personer langt væk fra klasserummet.
Derfor fjerner vi nu ni ud af ti mål for fagene, så lærerne får et større fagligt handlerum og bedre mulighed for at tilrettelægge spændende undervisning ud fra og til klassens elever.
Eleverne ønsker en skoledag med mere variation og mere bevægelse, og de har brug for at bruge deres hænder og ikke blot side stille og kigge ind i en skærm.
Det lytter vi faktisk til nu.
Vi vil hjælpe lærerne med at ændre indholdet af skoledagen.
Vi forkorter bl.a. skoleskemaet.
Vi skaber rum for en mere praktisk undervisning og en større valgfrihed til de ældste elever.
Derfor investerer vi nu i bedre faglokaler og giver eleverne mere indflydelse på deres skoleforløb med dobbelt så mange timers valgfag.
Forældrene er jo også en temmelig vigtig partner i vores fælles folkeskole.
Gennem skolebestyrelser får de nu en mulighed for at påvirke deres børns skoleliv i højere grad, hvilket vil være med til at styrke det lokale engagement.
Det gælder bl.a. børn, der ikke lærer vokallydene i første hug, og børn, der ikke forstår division i første forsøg.
De børn fortjener en bedre støtte.
Alt for mange børn forlader folkeskolen uden de grundlæggende færdigheder i læsning, regning og skrivning.
Derfor er jeg utrolig glad for, at vi nu sætter skolerne fri til at etablere en timebank, så de netop kan tilbyde ekstra støtte til lige præcis den elevgruppe, som de vurderer har brug for det.
Det gør vi både i forhold til tid, personale og materialer.
Samtidig investerer vi i intensive læringsforløb for de børn og unge, som hænger bagefter i netop dansk og matematik.
Det er grundlæggende egenskaber, som vi ved har enormt stor betydning for at være med i den øvrige undervisning.
Vi skaber også et håb for de elever, der i 8. og 9. klasse har svært ved at sidde stille og lytte, og som ikke lige finder, at den stillesiddende hverdag i skolen er særlig tiltalende.
De får nu en mulighed for at afprøve en hverdag med et større praktisk indhold, hvor de kan udvikle andre kompetencer end de klassisk boglige.
Jeg er stolt over, at vi nu indfører juniormesterlæreordningen for den her gruppe af fantastiske unge, som er særlig motiverede for at arbejde med hænderne.
Jeg er utrolig glad for og stolt over, at vi står sammen om den her aftale om et kvalitetsprogram for folkeskolen, og at så mange partier bakker op.
Selvfølgelig er der nuancer, hvor vi som partier kan have forskellige synspunkter, men jeg vil gerne takke mine folketingskollegaer og ministeren for et rigtig godt forløb.
Sammen har vi fået skabt en grundlæggende god ændring af vores fælles folkeskole.
Med det kan jeg meddele, at Socialdemokratiet meget gerne vil støtte op om lovforslaget.