runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Tak for det.
I SF er vi imod, at man forringer sårbare børnefamiliers økonomi, fordi børn har fravær i skolen – endda i en tid, hvor økonomien gør ondt på de her familier, og hvor det i forvejen er svært at få det til at hænge sammen.
SF er imod stopprøver for vores allermindste, og med en buldrende trivselskrise hos vores børn og unge skal vi skrue ned for testeriet og ikke op.
Det har SF hele tiden ment, og derfor stemte SF også imod, dengang den her lov skulle laves.
Dengang den blev lavet, blev der som led i et kompromis besluttet, at loven skulle revideres senere hen, og det er rigtig godt.
SF er egentlig klar til at gå i gang med at ændre loven, ikke kun fordi vi var imod loven til at starte med, men også, fordi der allerede er indsamlet rigtig meget data.
I en rapport konkluderer VIVE, at økonomiske sanktioner til forældre næppe får eleverne mere i skole.
Loven om fraværsstraf bliver kun brugt i begrænset omfang, og når den bruges, rammer loven socialt skævt.
Fælles er også, at familierne kæmper på flere fronter for at få hjælp, så deres børn kan komme tilbage i skole.
De skal hjælpes, ikke straffes.
Så er håndhævelsen af loven forbundet med store administrative byrder, og der er også store kommunale forskelle.
I evalueringen af sprogprøverne er konklusionen, at de ikke har haft nogen gavnlig effekt på elevernes sproglige udvikling og trivsel.
Tværtimod fortæller børnene, at de mistrives mere, når de er bekymrede for, at de ikke får lov til at rykke videre til næste klassetrin sammen med deres klassekammerater.
Danmarks Lærerforening, Skole og Forældre og Børns Vilkår er bare nogle af de organisationer, der længe har sagt, at der er problemer med den her lov.
Den går ud over de børn, som den skulle hjælpe.
Loven gør det simpelt hen sværere for lærerne at skabe inkluderende og trygge undervisningsmiljøer i folkeskolen og et godt samarbejde mellem skole og hjem.
Så i min optik bør ministeren snarest muligt indkalde til forhandlinger.
Når det er sagt – og med respekt for at en ny regering lige er trådt til – vil vi i SF gerne stemme for det her lovforslag, så ministeren og regeringen får mulighed for at gøre arbejdet ordentligt, nu evalueringen først lige er kommet.
Vi glæder os til drøftelserne på baggrund af evalueringen.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-01-31:
I skoleåret 2021/22 skulle der have været foretaget evalueringer af reglerne om obligatoriske sprogprøver og styrket forældreansvar.
Evalueringerne er først kommet i sidste uge, den 25. januar.
Det vil derfor ikke være muligt at gennemføre forhandlinger og lovproces i indeværende folketingsår, og derfor udskyder vi med dette lovforslag revisionen af loven til folketingsåret 2023-24.
I Moderaterne er vi optaget af at sikre en høj kvalitet i lovbehandlingen og at tage speed ud af politik, så beslutningerne i videst muligt omfang bliver truffet på et oplyst grundlag.
Det er naturligvis beklageligt, at revisionen endnu en gang bliver udskudt på grund af en sen evaluering, men vi må og skal naturligvis have et ordentligt og dækkende vidensgrundlag, før vi går i gang med de politiske drøftelser, så vi kan tage nogle kvalificerede beslutninger ud fra dem.
Så i Moderaterne ser vi også rigtig meget frem til at få taget de her politiske drøftelser, og vi støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-01-31:
Det er bare, om ministeren sådan helt konkret kan komme ind på, hvad udfordringen ved det er.
Når jeg lige kigger min kalender igennem, er der sådan rundt regnet 20 uger, inden folk går på sommerferie.
Det er lang tid, mange timer, hvor man kunne sidde og arbejde med det her.
Så hvis man ligesom skulle være lidt mere specifik, hvad er det så, der gør, at arbejdet ikke kan påbegyndes inden for de her 20 uger?
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det, jeg spørger ind til, er så: Jamen hvad nu, hvis der kommer et andet flertal bagefter?
Den sidste aftale var jo også, kan man sige, en smal aftale, den var ikke bredt funderet, så er det en ny erkendelse, der er kommet hos Socialdemokratiet, at det faktisk var en fejl at lave en smal aftale, som forsøgte at gå ned ad den vej, at man hele tiden skulle have gået efter den brede aftale, og at man derfor ikke skulle have haft det her med som et parameter?
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Socialdemokratiet syntes, det var en god aftale, der lå før valget, og vi har indgået et kompromis her, men vi er også kommet frem til den erkendelse, at hvis vi skal have lovgivning, der regulerer fordelingen af gymnasieelever, og som er virkelig essentielle regler for tusindvis af familier i Danmark, så er det bedst, hvis de aftaler også er bredt politisk funderet og ikke vil blive ændret, fordi der har været et folketingsvalg.
Så vi søger en bred politisk løsning, som har opbakning bredt i Folketingssalen, men som også kan forklares og forsvares over for de mange familier, der har unge, der skal søge ind på gymnasiet.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Tak til Radikales ordfører.
Og igen tak for, at Radikale nu bakker op om det her lovforslag – det sætter jeg rigtig stor pris på.
For jeg er også enig i det, som ordføreren siger, nemlig at det er vigtigt på det her område at forsøge at få nogle brede aftaler.
Kunne ordføreren på en eller anden måde sætte lidt flere ord på, hvad ordføreren og hvad Radikale Venstre tænker om kriterier?
Vi har jo siddet i forhandlingslokalet sammen, så vi ved godt, at det her er en vanskelig opgave, men er der nogle kriterier, som Radikale Venstre faktisk synes kunne være oplagte at bringe i spil?
Lise Bertelsen (KF), 2023-01-31:
Selv tak.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Det er jeg glad for.
Jeg deler fuldstændig ordførerens ambition om, at så mange som muligt skal have deres førsteprioritet opfyldt, men nogle gange kan man i den her diskussion godt lidt få den følelse, at i nogle dele af landet er det vigtigere, at førsteprioriteten bliver opfyldt, end i andre dele af landet.
Og selv med et afstandskriterium vil der jo være folk derude, som ikke får deres førsteprioritet opfyldt.
Det synes jeg bare er vigtigt på en eller anden måde at slå fast.
Lise Bertelsen (KF), 2023-01-31:
Det vil jeg gerne give dig ret i, for som det tidligere er nævnt her fra talerstolen, er det ikke alle, der kan få deres førstevalg, men vi skal godt nok stile mod det af hensyn til alle elevers trivsel og gennemførelsesrate.
Og i øvrigt selv tak og i lige måde – tillykke med din første tale.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Tak til ordføreren – og i øvrigt tillykke med den første tale.
Ligesom jeg selv har ordføreren sikkert også været lidt nervøs.
Det er bare den her snak om frit valg og frihed, som jeg synes er lidt interessant, for ordføreren siger, at hun er tilhænger af afstandskriteriet, men det er jo også en måde at regulere på.
Langt, langt de fleste får deres førsteprioritet opfyldt, men når der er flere, der søger, end der er stole i klasselokalerne, så skal vi jo på en eller anden måde have fordelt folk; det ved vi jo. Så anerkender ordføreren ikke, at selv med et afstandskriterie er der ikke fuldt ud frit valg, altså at der selv med et afstandskriterie ikke er 100 pct. frit valg for alle?
Lise Bertelsen (KF), 2023-01-31:
Det er helt sikkert, at de svar, vi har fået i dag, er vi ikke færdige med at kigge på.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Det er jeg sådan set helt enig i.
Nu sidder jeg ikke selv i udvalget, men kan ordføreren så bekræfte mig i, at Det Konservative Folkeparti vil bære de her bekymringer og problematikker videre i udvalgsbehandlingen af det her lovforslag, sådan at vi forhåbentlig kan få rettet op på nogle af de meget berettigede bekymringer, som jeg kan høre ordføreren og Det Konservative Folkeparti har?
Lise Bertelsen (KF), 2023-01-31:
Der er i hvert fald en hel del af de spørgsmål, vi har fået svar på i dag, som vi rigtig gerne vil drøfte videre, for vi tænker, at det her er gået lidt hurtigt, og at vi også har fået svarene her lidt i sidste øjeblik.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Jeg havde faktisk ikke set det sidste svar; det må være kommet i dag, nærmest lige inden vi gik i salen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig – for det vil jeg i hvert fald gerne sige med det samme at jeg i så fald gerne vil støtte – at Det Konservative Folkeparti stiller ændringsforslag om nogle af de her bekymringer, så det vil jeg bare gerne høre om.
Lise Bertelsen (KF), 2023-01-31:
Mange tak.
Jeg synes faktisk, det er en sejr for de kommende elever, at det i det mindste i år ikke bliver deres forældres indkomst, der skal være afgørende for, hvor de må gå i gymnasiet.
Det er en sejr.
Derfor stemmer vi også for det her forslag, da vi egentlig tænker, at det er det første skridt på vejen imod at give eleverne deres frie valg tilbage.
Hvad med de elever, der kommer i årene efter?
Kan de være sikre på deres frie valg?
Det fremgår, at regeringen med en ny model vil fordele eleverne ud fra et politisk ønske om en mindre skæv elevsammensætning til næste år, men hvordan undgår vi nye indgreb i elevernes frihed, så ikke hensynet til excelark bliver det styrende for modellen?
Alle gode valg træffes, når det giver mening for den, der skal træffe valget.
Vi ved, at de elever, der har fået deres førsteprioritet om gymnasium opfyldt, trives langt bedre både fagligt og socialt end dem, der ikke får deres ønsker opfyldt. Det fremgår af en analyse, der er bestilt af den tidligere ekspertgruppe for elevfordelingen.
Det er vi simpelt hen nødt til at tage alvorligt.
Jeg synes derfor allerede nu, at regeringen burde garantere, at der ikke kommer et nyt fordelingsprincip, som bare minder om det her forældreindkomstfordelingsprincip.
Vi er også bekymrede over, hvad der skal ske med erhvervsgymnasierne, der tidligere styrede deres eget optag og løste problemerne frivilligt og i samarbejde med hinanden.
Ifølge Danske Erhvervsskoler og -Gymnasiers høringssvar skal de være en del af den her bureaukratiske elevfordelingsmodel.
Regeringen taler om en historisk frisættelse af den offentlige sektor, men hvorfor kommer den så med de her hårde reguleringer på erhvervsgymnasierne?
En anden udfordring er, at regeringen ikke vil genindføre muligheden for at skifte gymnasium uden en dispensationsansøgning.
Her skal eleverne over for rektor stadig dokumentere, at de mistrives, inden et skoleskift overhovedet kan komme på tale.
Det stiller den unge dårligt.
Hvis rektor kræver en udtalelse fra f.eks. en læge, presser det vores i forvejen pressede sundhedsvæsen med unødig dokumentation.
Vi ønsker ikke dyre it-systemer, der tager økonomien fra undervisningen.
Og ifølge et svar fra ministeren modtaget her i dag kl. 12.41 bliver den samlede merudgift til elevfordelingsaftalen forventeligt i perioden 2021-2028 370 mio. kr.
Det er godt nok mange penge.
Vi er også bekymrede for, hvad den stramme kapacitetsstyring vil betyde for eleverne og deres trivsel.
Vi synes faktisk ikke, at det er belyst tilstrækkeligt.
Så lad det nu være de unges frie valg, der kommer først, lad fordeling ske ud fra ønsker og ud fra afstand, lad os nu skabe tryghed for vores unge mennesker og vished for deres fremtid, både hos de unge, men også for deres familier.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-01-31:
Det er jeg enig i, men jeg må også sige, at man stadig væk godt kan fjerne kapacitetsloftet, men holde minimumskapaciteten.
Jeg anerkender, at der skal gå nogle elever der, at der skal være et godt studiemiljø osv.
Så man kunne eventuelt kigge på, at man måske kun fordelte til, at der var de 84 elever, som der er fastsat, og at man så ikke fordeler nogen andre.
Pernille Vermund (NB), 2023-01-31:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at når man indgår en aftale med så mange partier, er der noget, der er groet i ens eget partis baghave, og noget, der bestemt ikke er det.
Lige på det her punkt ligger jeg og Nye Borgerlige jo helt åbenlyst tættere på Liberal Alliance og Venstre, end vi gør på Socialistisk Folkeparti.
Vi accepterer dog, at når man indgår en aftale, må man også stå på mål for det, der er i aftalen, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for.
Noget af det, jeg hæftede mig ved i dag, er, at ordføreren siger, at det her skal mindske danskernes forbrug af animalske produkter.
Vi skal også købe mindre kød, og vi skal spise mindre kød.
Anerkender ordføreren, at vi trods alt stadig, selv om der er relativt mange venstreorienterede danskere, har mulighed for at importere fødevarer i Danmark?
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Jeg tror sådan set, at det mindst ringe kriterium egentlig var det med forældreindkomsten.
Det var derfor, vi endte med at lave aftalen, som vi gjorde, selv om vores udgangspunkt i Radikale Venstre var at lave en lokal model, altså hvor man lokalt skulle sørge for, at gymnasierne var blandet.
Nu mangler vi jo så at høre fra Venstre og fra regeringens side, hvad de tænker.
En måde at komme videre på var jo at spørge ekspertgruppen igen og bede dem om at komme med et oplæg til os.
Jeg er ikke gift med en bestemt model – det er også det, jeg ligesom prøver at sige, og det er også derfor, jeg kan stemme for det her i dag.
For mig skal det ikke se ud på en bestemt måde; men det, jeg vil have, er, at vi laver en model, for jeg vil have, at det lykkes os at lave et blandet gymnasium.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Tak for det.
Apropos en blandet model tænker ordføreren da lidt på det, som man har gjort i Aarhus, hvor man jo også i en forsøgsperiode har arbejdet mere med at blande eleverne på en anden måde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-01-31:
Tak, og tak til regeringen for at ændre holdning.
Jeg er lidt nysgerrig på, om Socialdemokratiet har ændret holdning til det her, eller om det er, fordi man indgår i et arbejdsfællesskab og så skal gå på kompromis og finde en løsning, som alle kan se sig i.
Det forstår jeg godt, det er fair, sådan fungerer det nogle gange.
Men har Socialdemokratiet også ændret holdning til det?
Er man blevet overbevist af gode argumenter, eller er det bare noget, man er nødsaget til at gå med i på grund af det regeringsfællesskab, man har lavet?
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Tak skal du have, formand.
Først og fremmest tak til de partier, der bakker op om lovforslaget, der indeholder en justering af den samlede elevfordelingsmodel.
Som det fremgår af vores regeringsgrundlag, ønsker vi, at forældrenes indkomst ikke indgår i fordelingen af gymnasieelever, og det er derfor, vi nu behandler det her lovforslag.
Det er regeringens opfattelse, at der er et problem med opdelte gymnasier, men at vi har brug for at finde en anden løsning end den, der eksisterede hidtil – en løsning, der kan samle bredere politisk opbakning og støtte hos de familier, der er omfattet af reglerne.
Med lovforslaget foreslår vi, at alle ansøgere til de gymnasiale ungdomsuddannelser bliver fordelt efter reglerne for fordeling i afstandszoner.
Der vil altså ikke være fordelingszoner, og dermed afskaffes forældres indkomst som kriterium i fordelingen.
Der er med lovforslaget tale om en midlertidig ordning, som kun gælder for fordeling af ansøgere for skoleåret 2023/24.
Det er dem, der starter i skole til august.
Der ændres i udgangspunktet ikke ved de øvrige elementer i elevfordelingsmodellen.
Mulighederne for central kapacitetsstyring og minimumskapacitet fastholdes altså.
De erhvervsgymnasiale uddannelser vil også fortsat være omfattet af reglerne om fordeling og kapacitetsfastsættelser.
Regeringen vil senere fremsætte et lovforslag, som varigt fjerner forældreindkomst som kriterium.
Det er også regeringens hensigt, at vi skal se på en langsigtet model, der modvirker den skæve elevsammensætning.
Der er som sagt fortsat et problem, der skal løses.
I første omgang ønsker vi at fjerne forældreindkomst som et kriterium i elevfordelingen.
Til slut vil jeg bare sige tak for debatten og velvilligheden i forhold til at hastebehandle forslaget, som har en enorm betydning for de elever, der skal søge ind på gymnasiet her
til sommer.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Jamen det er Danmark sådan set allerede.
Og nu fristes jeg egentlig til at komme med et meget konkret eksempel – jeg ved ikke, om jeg har tid til det, men nu prøver jeg – i forhold til den her tro på, at man ved social ingeniørkunst kan gøre en hel masse ting.
Jeg er selv skolelærer, og jeg var også lærer, da man eksempelvis implementerede inklusionsreformen, hvor man tog en hel masse børn med særlige behov – dengang var det en 96-procentsmålsætning – og bare proppede dem ind i den almene skole.
Det var også ud fra en idé om, at hvis de var der, gik problemerne ligesom væk af sig selv, og ud over, at det var en kæmpe spareøvelse, har vi bare kunnet se, at det gik ud over nogle af de mest udsatte og mest skrøbelige børn, og det ser vi resultatet af nu.
Så nej, jeg tror ikke på det.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Jamen vi behøver slet ikke at diskutere, om vi skal have en stram udlændingepolitik; altså, det står Socialdemokratiet totalt på mål for.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Mette Thiesen, hvordan fru Mette Thiesen så vil forklare, at de lande i verden, der er mest harmoniske, hvor du har den største livskvalitet osv., også er de lande, der er mindst opsplittede, altså hvor man på tværs af indkomstgrupper, på tværs af social baggrund og på tværs af etniske skel møder hinanden, går i skole sammen og lever side om side.
Hvordan vil fru Mette Thiesen så forklare det?
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Det er, at Karl har mulighed for at vælge det gymnasium fra, hvis det er et dårligt gymnasium.
Så er der nogle af de her ting, jeg har anført, altså at der jo også er meget blandede holdninger til, hvad den her klassekammerateffekt egentlig gør.
Jeg er selv skolelærer, og jeg ved, at det er meget, meget forskelligt, og det er også det, undersøgelser viser.
Så det her med, at man tror, at man med social ingeniørkunst så at sige bare kan blande det lidt rundt, stiller jeg mig meget tvivlende over for.
Desuden – vil jeg sige – åbner man for den meget åbenlyse mulighed for, at man faktisk bare ender med at fordele problemerne rundt, sådan at man ødelægger det for endnu flere elever, end hvis de har mulighed for faktisk at vælge det gymnasium fra, hvor der er den her majoritetskultur.
I øvrigt tror jeg ikke, som jeg også har nævnt, at det her er en snuptagsløsning.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Men det er jo fru Mette Thiesen, som siger, at man kan fjerne de her problemer med en snuptagsløsning; altså, det er jo fru Mette Thiesen, der siger, at hvis man bare ændrer udlændingepolitikken fuldstændig grundlæggende, vil det her problem være løst i morgen.
Men det er ikke rigtigt – det er jo ikke rigtigt.
Derfor er mit spørgsmål til fru Mette Thiesen, som selv har været enormt meget på banen i den her debat: Hvis man bor i Hvidovre, hvis man bor i Høje-Taastrup eller hvis man bor i Ishøj og gerne vil på en gymnasial uddannelse i nogenlunde afstand fra, hvor man bor, og også gerne vil have, at der på det gymnasium hersker en majoritetskultur, som matcher den, der er i det øvrige Danmark, hvad er så fru Mette Thiesens svar til den elev – Jørgen eller Hans eller Karl, eller hvad vedkommende nu kunne hedde?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-01-31:
Hvor er det dejligt at være ordfører på uddannelsesområdet – det er noget, jeg har beskæftiget mig med professionelt i rigtig mange år, så jeg ser frem til samarbejdet.
I forhold til det her lovforslag, som vi skal behandle og stemme om, har det jo aldrig nogen sinde været Nye Borgerliges kop te, at man skal bestemme, hvor folk skal gå på gymnasiet, efter deres forældres indkomst.
Det er noget pjat, og det er sådan en del af den der socialdemokratiske ingeniørkunst, hvor man føler sig berettiget til at bestemme alt ned i detaljen omkring folks tilværelse.
Det bryder vi os i Nye Borgerlige ikke om.
Vi er et borgerligt parti; vi elsker fritænkning, og vi mener ikke, at folk skal bedømmes på, hvad deres forældre ejer, eller hvad de tjener, men på deres kompetencer og i det her tilfælde, kan man sige, nogle helt objektive krav omkring, hvor man bor, og hvor man har den største tilknytning.
Og ja, det er ikke sådan i tilværelsen i dag, at man altid kan komme på dét almene gymnasium, som man har lyst til; der kan det nogle gange være sådan, at man kommer på et andet.
Men det må aldrig nogen sinde være baseret på ens forældres indkomst, og jeg er glad for, at det nu bliver lavet om, og at vi kan kigge ind i en anden løsning.
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Jeg har godt hørt før, at fru Mette Thiesen ligesom prøver at tegne et billede af, at det har været en forfejlet politik – jeg synes da, den er det helt modsatte.
Jeg synes da, at det er en enorm styrke, at unge fra familier, der ikke har tradition for at tage en uddannelse, nu kommer på gymnasiet – mange som de første i deres familie.
Det er da en fantastisk uddannelsessucces.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Ja, for vi står jo i den her situation, bl.a. fordi Radikale Venstre også har været bannerfører for en forfejlet udlændingepolitik.
Og lige nu står vi så i en problematik, hvor der er de her gymnasier med en meget, meget stor andel af ikkevestlige elever, som hovedsagelig kommer fra de muslimske lande, og som vi har store problemer med.
Det er sådan set også derfor, jeg synes, at det er lidt interessant at høre på Radikale Venstre, for nu vil Radikale Venstre lige pludselig efterlade regningen for deres egen forfejlede udlændingepolitik hos de unge.
Hvorfor det?
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Jeg går ind for, at så mange som muligt selvfølgelig skal have deres førstevalg, men det kræver jo også, at der er et gymnasie tæt på, som man så faktisk har lyst til at vælge.
Derfor skal vi jo lave en model, der gør, at alle gymnasier er gode gymnasier, og at alle lokale gymnasier er nogle, man har lyst til at gå på – at der er elever nok, og at man kan spejle sig i de elever, der er.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi har en model for, at alle gymnasier er blandede.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak.
Jeg spurgte egentlig også den radikale ordfører sidst, da vi drøftede det her i Folketingssalen, men da var det en anden ordfører end den ordfører, der står her nu.
Jeg kunne bare godt tænke mig helt ærligt at høre den radikale ordfører, om Radikale Venstre helt ærligt og ind til benet mener, at Radikale Venstre bedre ved, hvilket gymnasie folk skal gå på, end de unge mennesker selv.
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Det var vores oprindelige udgangspunkt, da vi gik ind til forhandlingerne, at vi ville have en lokal model.
Så kiggede vi på de forskellige modeller og kunne godt se, at den model med forældreindkomst faktisk ville sikre en social fordeling.
Og jeg synes, det vigtige er, som jeg også sagde i min ordførertale, at vi finder en model, der gør, at det ikke er nogle bestemte børn, som skal busses langt væk, men at det er i vores alle sammens interesse – og faktisk for vores alle sammens skyld – at vi skal være blandede og gå i skole med hinanden.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Ja, heldigvis er det jo langt de fleste gymnasier, der fungerer rigtig godt.
Så det skal vi selvfølgelig sikre at de fortsat gør i fremtiden.
Jeg ved ikke, om ordføreren tænker, at man kan hjælpe skolerne økonomisk, så hvis de ikke får så mange elever, kan man hjælpe dem i højere grad.
Men noget af det, de jo også siger derude, er, at der også er et eller andet fagligt aspekt i, at der er et minimum af, hvor mange elever der kan være på en skole – på et tidspunkt giver det simpelt hen ikke mening længere – og de elever forsvinder, hvis man ikke sørger for, at der er nogle kapacitetslofter på nogle af de andre skoler.
Jeg ved ikke, hvad ordføreren tænker om det.
Man kan vel ikke kun understøtte økonomisk; man bliver vel simpelt hen også nødt til at have nogle elever til at gå på skolen.
Peter Have (M), 2023-01-31:
Det er et godt spørgsmål.
Som jeg sagde lige før, skal det ses som et supplement; det er ikke et krav, at folk skal spise plantebaserede fødevarer.
Vi går selvfølgelig ind for, at folk selv må vælge, hvad de lyster.