runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2020-01-14:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg egentlig gerne starte med at takke SF for at sætte fokus på børns rettigheder.
Og med beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag, og som SF har fremsat, er der tale om en genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag.
Det er et beslutningsforslag, som vi i Venstre ikke støttede sidst, og det kan jeg så afsløre at vi heller ikke kommer til den her gang.
Så vi har ikke ændret holdning på det her område.
Med forslaget vil SF pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om inkorporering af FN's børnekonvention i dansk ret inden udgangen af indeværende folketingsår.
Forslagsstillerne mener, at der gennem de sidste mange år har været fulgt godt op på konventionen om børnenes rettigheder, og at der er vedtaget en række gode børnepolitiske initiativer.
Men samtidig ser SF gerne en fuld inkorporering af børnekonventionen i dansk ret.
Og det begrunder SF bl.a. med, at det vil have en stærk signalværdi, og at børn, forældre samt værger kan påberåbe sig børnekonventionen ved danske domstole.
Men i Venstre er vi faktisk bekymrede for, at der vil flere ulemper, end der vil være fordele ved det her beslutningsforslag.
Vi er allerede på nuværende tidspunkt forpligtet til at beskytte børnene og sikre deres rettigheder i overensstemmelse med børnekonventionens bestemmelser.
Og derudover er det allerede nu muligt at påberåbe sig børnekonventionen ved domstolene og andre offentlige myndigheder.
Og det ville ikke ændre sig, hvis vi fremsatte det krævede lovforslag.
Venstre er bekymrede for, at hvis vi inkorporerer konventionen i dansk lovgivning, vil det bibringe nogle ulemper, og vi er bl.a. især bekymrede for den forskydning, der ville ske af kompetencer fra Folketinget og regeringen over til domstolene og andre offentlige myndigheder.
Der er tale om et beslutningsforslag, som jo er genfremsat, og alt i alt mener jeg, at det er fint at få den her drøftelse af børns rettigheder.
Men som jeg også har sagt indledningsvis, har Venstre ikke skiftet holdning på det her område, og derfor kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget.
Trine Torp (SF), 2020-01-14:
Jeg vil bare for en god ordens skyld fremhæve nogle af de ting, der faktisk står i den: respektere og sikre rettigheder for alle børn, at barnets tarv altid skal komme i første række, at man skal respektere forældrenes ansvar, rettigheder og pligter, og at adskillelse fra forældre kun må ske, når det er af hensyn til barnets tarv osv. osv.
Jeg kunne blive ved med at nævne rigtig gode intentioner.
Jeg har lidt svært ved at se, hvad det er for en situation, hvor man ville påberåbe sig barnets ret ved domstolene, og som ville kunne falde ud til at være en ulempe.
Altså, kunne ordføreren sige, hvad det er, der er det værste, der kunne ske?
Anni Matthiesen (V), 2020-01-14:
Jeg kan afsløre, at jeg faktisk også har diskuteret det her med nogle af dem i Venstres folketingsgruppe, som rent ud sagt kender rigtig meget til domstolene og for den sags skyld til jura.
Og det, de giver udtryk for bekymring over, når jeg fortæller dem om det her beslutningsforslag, er simpelt hen, at man vil flytte kompetencerne – man vil jo egentlig fjerne de muligheder, vi har her i Folketingssalen og her på Christiansborg for at sikre god, dansk lovgivning.
Trine Torp (SF), 2020-01-14:
Der er to konventioner, som Menneskeretsudvalget faktisk fremhæver som nogle, hvor det er oplagt at gøre det.
Det er børnekonventionen, og det er handicapkonventionen.
Og begrundelsen er, at der her er tale om personer, som er sårbare og særlig udsat for udnyttelse, for overgreb osv., både fra myndigheders side, men også fra andres.
Så det er et særligt beskyttelsesbehov, som de har.
Kan ordføreren følge den begrundelse?
Anni Matthiesen (V), 2020-01-14:
Jamen den begrundelse kan jeg sagtens følge.
Men jeg må også sige, at jeg jo faktisk synes, at det så er vores forpligtelse her i Folketinget at sikre, at de ting bliver en del af vores lovgivning.
Jeg synes faktisk, det er rigtig vigtigt, at vi folketingspolitikere har, jeg ved ikke, om man kan kalde det hånden på kogepladen, men altså at det er os selv, der skal tage de her beslutninger, og at vi ikke skubber det over til domstolene.
Marie Krarup (DF), 2020-01-14:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti går vi ind for demokrati, vi går ind for, at det er Folketinget, der vedtager lovene, der fungerer i Danmark.
Vi er meget skeptiske over for internationale konventioner, især internationale konventioner, som ikke har en solnedgangsklausul, og det er der ikke ret mange der har.
Det bør man efter vores mening tilføje til konventioner, hvis man ønsker at tiltræde dem, fordi konventioner ellers sætter demokratiet ud af kraft.
Og det er jo det, som børnekonventionen, hvis vi inkorporerede den, ville gøre: Så er det ikke længere os, der har vedtaget love og kan afskaffe dem igen.
Hvis man ønsker, at bestemmelserne fra børnekonventionen skal fungere i Danmark, må man fremsætte særskilte beslutningsforslag på de områder, hvor man ønsker de relevante love ændret hen imod børnekonventionens bestemmelser.
Så må man fremsætte det her i Folketingssalen, og så kan vi diskutere dem en ad gangen og tage stilling for eller imod, og så kan man bagefter, når man har prøvet den lovgivning og eventuelt set, at den ikke virker, ændre den igen.
Det ville være vores tilgang til det.
Trine Torp (SF), 2020-01-14:
Jamen nu er en del af intentionen jo faktisk at prøve at gennemgå vores lovgivning for, hvor det er, at det faktisk er relevant at få det inkorporeret i lovgivningen – altså hvor er det, det giver mening?
Vi har jo ikke besluttet med det her beslutningsforslag, hvordan loven skal ændres.
Folketinget skal jo stadig væk tage stilling til de lovændringer, det måtte afstedkomme.
Så den mulighed får man jo en gang til, kan man sige.
Så jeg har stadig væk lidt svært ved helt at forstå, hvad det er, der kunne ske, ved at vi gennemgår vores lovgivning for at se, hvor det er, den er i strid med FN's børnekonvention, og at vi dermed også tager stilling til, hvordan lovgivningen skulle se ud, hvis vi skulle leve op til konventionen.
Camilla Fabricius (S), 2020-01-14:
Det er fuldstændig entydigt vigtigt for Socialdemokratiet, at det er os i Danmark, der definerer, hvordan dansk lovgivning fungerer.
Der er store dele af konventionen, der giver mening, men der er også dele, som vi mener at vi skal bestemme over og tage stilling til.
Selvfølgelig gør det indtryk, når fagpersoner peger på, at der er gode ideer rundtomkring i verden, og der er også nogle gode takter, men det er op til os i det danske Folketing at beslutte, hvor vi vil hen.
Når det så er sagt, handler det også om, at vi kommer med et udspil, som tager et godt og stærkt afsæt til at gøre noget for børnene, og det glæder jeg mig til.
Trine Torp (SF), 2020-01-14:
Jamen det, der er særligt ved børnekonventionen, er, at den gælder alle børn, og jeg må jo så forstå, at for Socialdemokratiet er det ikke vigtigt, at børnekonventionen gælder alle børn.
Sådan hører jeg det i hvert fald.
Men det må vel gøre indtryk på ordføreren, at samtlige børneorganisationer bakker op om, at den skal skrives ind, og at vores nordiske naboer, senest Sverige her ved årsskiftet, faktisk har inkorporeret den.
Hvilket indtryk efterlader det hos Socialdemokratiet?
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-14:
Ideen om en barnets lov lyder jo rigtig sympatisk, men jeg må sige, at det klinger lidt hult, når man så dagen efter står i Folketingssalen og ikke vil være med til at inkorporere børnekonventionen i dansk lov.
Altså, den mest omfattende barnets lov findes jo allerede, og det er børnekonventionen.
Så det er jo bare at inkorporere den, ligesom vores skandinaviske nabolande har gjort.
Jeg skal bare forstå, hvorfor det er, at regeringen ikke vil holdes op på – heller ikke af domstolene – at den altid vil stille sig på børnenes side.
Astrid Krag (S), 2020-01-14:
Som jeg redegjorde for i min tale, mener vi sådan set, at børnekonventionen kan være en rigtig væsentlig løftestang for det, vi skal i gang med med barnets lov – at vi vender udgangspunktet på hovedet, og udgangspunktet er barnet i dets egen ret og ikke barnet som en, der har nogle afledte rettigheder i forlængelse af forældrene.
Og det er jo, kan du sige, et idégrundlag, som vi også kan finde i børnekonventionen.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-14:
Altså, man kan sige i forhold til det med domstolene, at det jo også er dem, der kan tage stilling til, om de love, der bliver vedtaget herinde, eksempelvis er i overensstemmelse med grundloven, og det hører jeg i hvert fald ikke regeringen være imod som princip.
Så jeg har bare svært ved at forstå, hvorfor det er sådan, at når det gælder børnenes rettigheder, kan vi som Folketing ikke blive holdt op på, at vi overholder deres rettigheder.
Astrid Krag (S), 2020-01-14:
Som jeg også prøvede at sige i mit svar til SF's ordfører, er der jo tale om, at børnekonventionen er meget bred.
Det er ikke kun et spørgsmål om nogle meget afgrænsede politiske rettigheder, borgerlige rettigheder, der er også tale om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.
Den er jo i det hele taget vagt og generelt formuleret.
Når man kigger på den velfærdsmodel, vi har nu, er der bare fra regeringens side en bekymring for den forskydning, vi vil kunne se af magtkompetencen mellem lovgiverne, altså os herinde, som jo træffer de grundlæggende prioriteringsbeslutninger om, hvordan det danske velfærdssamfund skal indrettes, og så domstolene.
Camilla Fabricius (S), 2020-01-14:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Socialdemokratiet deler SF's ønske om at styrke barnets tarv og børns sikkerhed.
Vi må som samfund beskytte og tage vare på dem, som ikke altid selv har mulighed for at sige fra eller råbe op, og det gælder i hvert fald også børnene.
Danmark er forpligtet til at beskytte børn og deres rettigheder i overensstemmelse med børnekonventionen, og der foretages derfor også løbende vurderinger af, om ny lovgivning er i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser, herunder børnekonventionen.
Når vi ikke kan støtte det konkrete beslutningsforslag fra SF, skyldes det, at vi er bekymrede for, om der sker en forskydning af de kompetencer, som Folketinget har i forhold til domstolene, og det ønsker vi ikke.
Det var den konklusion, som menneskeretsudvalget kom frem til i 2014, og som ministeren også lægger vægt på i sin tale, nemlig at det kan få konsekvenser for det rum, vi har nationalt for at fastlægge vores politik.
Det gælder ikke bare på det sociale og det økonomiske område, men også på udlændingeområdet, og der mener vi fortsat, at det er rigtig vigtigt, at vi har en dansk hånd på det anliggende.
Vi mener derfor heller ikke, at det er nødvendigt, at man inkorporerer konventionen for at beskytte børns rettigheder.
Som ministeren også sagde, er det vigtigt, at vi bruger de dele af konventionen, som er gode og rigtige med det børnesyn, der er, som løftestang for vores lovgivning.
Det kan vi sagtens gøre uden samtidig at inkorporere børnekonventionen med de ulemper, det ville indebære.
Det gør vi med finansloven, når vi styrker dagtilbuddene og sikrer bedre normeringer, og det har vi gjort historisk set i lovgivningen, når vi har lavet en lavalder for arbejde og har sikret, at børn ikke må løfte for meget.
Det gør vi også med det arbejde, vi nu sætter i gang, med at hjælpe de allermest udsatte børn, som statsministeren også annoncerede i sin nytårstale.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-14:
Jeg må jo starte med at kvittere for ordførerens ærlighed, og vi kan bl.a. høre, at en del af begrundelsen for ikke at ville inkorporere børnekonventionen er, at man ikke ønsker at give rettigheder på udlændingeområdet til eksempelvis børn af flygtninge.
Er det sådan, det skal forstås, og præcis hvilke rettigheder er det, som regeringen og Socialdemokratiet ikke ønsker at give de her børn?
Camilla Fabricius (S), 2020-01-14:
Det ligger rigtig godt og fornuftigt i nogle andre regier.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-14:
Det er rigtigt, at det er en bred konvention, og det er jo, fordi børn ikke kun skal have få rettigheder.
De skal have mange rettigheder.
Jeg synes egentlig også, at det, vi har hørt fra regeringen og Socialdemokratiet på det sidste, er, at man har været rigtig glad for, at vi har rykket os langt i Danmark.
For 10-20 år siden diskuterede vi, om det var okay at slå børn, og der er vi altså kommet rigtig langt.
Så jeg må bare igen høre: Hvad er det så, som Socialdemokratiet ikke ønsker at sikre børnene ret til?
Camilla Fabricius (S), 2020-01-14:
Regeringen kommer til at fremsætte en barnets lov, og det er alt for tidligt at gå i gang med at pege på, hvad der nøjagtig skal med der.
Det, der er væsentligt for os, er at sige, at de mange gode tiltag, der er i børnekonventionen, kan man bruge som løftestang, og det gælder også, som ordføreren også selv nævner, spørgsmålet: Hvad er det, man oplever i sit hjem med hensyn til vold, til det at blive slået?
Men vi har jo også tradition for i Danmark f.eks. at se på, hvordan det betragtes, at børn arbejder.
I rigtig mange år har vi sagt, at børnearbejde ønsker vi ikke, og vi er nået rigtig langt over lang tid.
Trine Torp (SF), 2020-01-14:
Jeg synes faktisk ikke rigtig, ordføreren svarede på De Radikales ordførers spørgsmål, for svaret gik på, hvad det er, man gerne vil vælge til fra børnekonventionen, men spørgsmålet gik jo på, hvad det er fra børnekonventionen, man ikke vil have indskrevet i dansk lov.
Hvad er det værste, der kunne ske ved at tage skridtet fuldt ud, nemlig at få alle artiklerne inkorporeret?
Camilla Fabricius (S), 2020-01-14:
Altså, vi står der nu, hvor vi synes, at der er nogle generelle rettigheder, som vi ønsker at man i Danmark og i dansk lovgivning selv skal kunne bestemme over, og vi ser det sådan, at der giver det mening, at vi selv har en hånd direkte på lovgivningen.
Der er en række områder, hvor konventionen giver rigtig god mening, men hvordan skal det være for f.eks. børn af udenlandske familier?
Det er rigtig vigtigt for os, at vi bevarer retten til at have en tydelig og klar udlændingelov, og det er en del af det.
Det samme gælder den økonomiske del af det, hvor vi også ønsker, at det er os, der har hånden på det.
Når det så er sagt, sætter vi også rigtig stor pris på, at SF har fremsat det her forslag, for som ministeren også siger, er der er nogle rigtig gode takter i det, og det er jo vigtigt at tage det med og indarbejde det i dansk lovgivning.
Marie Krarup (DF), 2020-01-14:
Jamen det står SF fuldstændig frit at gøre det hver eneste dag, altså kigge på den lovgivning, vi har i Danmark, og se, hvad man er tilfreds med, og hvad man er utilfreds med.
Og der, hvor man er utilfreds, kan man jo frit fremsætte de beslutningsforslag, som man ønsker.
Så det er jo bare et spørgsmål om at komme i gang.
Trine Torp (SF), 2020-01-14:
Ja, det kunne man selvfølgelig gøre.
Nu sidder jeg ikke med et helt embedsapparat, der kan sidde og lave lovforslag for mig, desværre, så det er jo derfor, at vi bl.a. med beslutningsforslaget pålægger regeringen at prøve at lave det stykke arbejde.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Jeg ved, at i hvert fald Dansk Folkepartis socialordfører er meget optaget af det her med adskillelsen af børn fra deres forældre, og det er jo bl.a. noget af det, konventionen, hvad kan man sige, prøver at sikre imod, ved at det kun kan ske, hvis det er af hensyn til barnets tarv, og at man i øvrigt er forpligtet til at sørge for, at der er kontakt mellem børn og deres forældre.
Ville det være sådan et punkt, som Dansk Folkeparti kunne se som en grund til at skrive konventionen ind i dansk lov?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Altså, selve ideen om, at børn har rettigheder i sig selv, rettigheder, som ligger ud over de rettigheder, som deres forældre har, og også rettigheder, som kan gå imod forældrene, er en vestlig liberal tankegang, som vi praktiserer ret godt i Danmark og andre lande, som ligner os, mens man andre steder i verden hver dag sidder de rettigheder, som børn har og bør have, qua at de er mennesker, overhørig.
Så tanken om, at vi skulle lade internationale domstole, internationale organer, som i stort omfang er styret af lande, som ikke kan finde ud af at beskytte børns rettigheder, som vi ser dem i Danmark, bestemme, om børn har de rette rettigheder i Danmark, hvor børn har allerflest rettigheder i hele verden, kan jeg og Liberal Alliance simpelt hen ikke acceptere.
Vi går ind for internationalt samarbejde og i nogle tilfælde også international overmyndighed i især EU-regi, når der er tale om problemer, som kan have grænseoverskridende effekter.
Det vil f.eks. sige, at vi helt oplagt i spørgsmål om forurening, som ikke kender landegrænser, synes, det er en rigtig god idé, at man internationalt laver forpligtende regler, i EU-sammenhæng og andre steder, hvor man internationalt beslutter, at landene skal gøre bestemte ting, eller at landene ikke må bestemme ting, fordi det går ud over nabolandene.
Men når det handler om ting, der ikke har grænseoverskridende effekter, så skal man efter vores mening være meget varsom med at lade den store verden bestemme over, hvad der foregår i Danmark, for det er vores generelle opfattelse, at vi i Danmark sådan set har bedre styr på tingene, end de har ude i den store verden, og derfor risikerer vi, at det, der bestemmes, gør Danmark dårligere i stedet for at gøre Danmark bedre.
Jeg synes, det var meget sigende, da den radikale ordfører var her på talerstolen og sagde, at hun i hvert fald mente, at såfremt Danmark havde inkorporeret børnekonventionen i dansk ret,
ville børnene kunne gå til først de danske domstole og senere internationale organer og hævde og måske endda få medhold i, forstod man, at børnene på Sjælsmark Kaserne i Danmark, som er et udrejsecenter for folk, der har fået afvist deres asylsag, bliver dårligt behandlet, og så ville det store, brede flertal i Folketinget, som mener, at tingene er, som de skal være på Sjælsmark Kaserne, få international besked om, at det skal laves om.
Jeg synes, at man skal kæmpe med åben pande for sine synspunkter her i Folketinget.
Det gælder også folk, der er modstandere af vores udlændingepolitik, og det vil sige, at man skal argumentere for det, man skal argumentere ved demokratiske valg, og man skal prøve at overbevise den danske befolkning om, at der skal føres en anden politik, og hvis man så skaffer flertal for det, kan man få ændret politikken her i Folketinget.
Så med den argumentation stemmer vi imod beslutningsforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-14:
Jeg er simpelt hen en lille smule i tvivl om, om Liberal Alliance er helt med på, hvad det er, det betyder at inkorporere børnekonventionen i dansk ret.
I 2015 tiltrådte Danmark – og jeg har lige siddet at prøve at google det, men kunne ikke lige nå at se, om Liberal Alliance stemte for – den tillægsprotokol, som betyder, at man kan klage til FN, hvis man har været igennem det danske system osv.
Og det betyder så også, at FN's Børnekomité kan foretage undersøgelser af egen drift i Danmark.
Det er allerede sket.
Når vi taler om at inkorporere konventionen i dansk ret, taler vi jo om, at man kan gå til danske domstole – altså ikke overstatslige domstole – for at få fortolket, om ens rettigheder i henhold til konventionen er overholdt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Ja, og uanset hvor meget fru Pernille Skipper sådan spiller skuespil og siger ordene meget langsomt osv., så er Liberal Alliance stadig væk imod det her forslag.
Og argumentationen er den, at hvor det i dag er op til Folketinget at vurdere, i hvilket omfang Danmark overholder eller ikke overholder den børnekonvention, som vi har tiltrådt som land – altså, det er en politisk afgørelse –
så vil det her forslag gøre det til en sag for domstolene, om dansk lov er i overensstemmelse med de ofte meget luftige principper, som ligger i børnekonventionen, hvor fortolkningsmulighederne er enorme.
Og hvis der skal være politisk magt i Danmark, er det Folketinget, der skal have den, og ikke domstolene.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-14:
Det var bare ikke lige helt det, hr. Ole Birk Olesen snakkede om i sin ordførertale.
Men det er fint.
Er Liberal Alliance imod, at Danmark tiltrådte den tillægsprotokol, der gør, at man kan klage til FN?
Liberal Alliance så, at Danmark ikke længere bør have inkorporeret den europæiske menneskerettighedskonvention i dansk ret?
Altså, er det et princip, at ingen internationale konventioner må være inkorporeret i dansk ret og dermed være gældende dansk lovgivning, som domstolene må fortolke, eller gælder det kun børnekonventionen?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Vi synes ikke, at den europæiske menneskerettighedskonvention på samme måde er så luftig, som børnekonventionen er.
Vi mener, at den er udtryk for nogle principper, som vi også kan genfinde i meget stor udstrækning i den danske grundlov.
Og det forhold, at Danmark dér er med og har inkorporeret den i dansk ret, har vist sig at give et godt bidrag til, at vi i Danmark håndterer spørgsmål om menneskers rettigheder på en positiv og god måde.
Børn er omfattet af menneskerettighederne, og derfor er børn også trygge ved det forhold, at det gælder for dem.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-14:
Vi kan nok alle sammen blive enige om, at barnets tarv er enormt vigtigt.
Der tages hensyn til rettigheder, når der lovgives, til danskerne generelt, men også til børnene i Danmark, og det indtænkes i dagtilbud og i skoler, og danske familier tager børns rettigheder alvorligt, og det er jo selvfølgelig positivt og rigtig, rigtig vigtigt.
Men at gå skridtet videre og inkorporere FN's børnekonvention fuldt i dansk ret er et fejlskud.
Det er den helt forkerte vej at gå.
Vi har simpelt hen ikke brug for flere internationale konventioner i dansk ret, vi har brug for langt, langt færre.
I Danmark laver danske politikere landets love, og sådan skal det vedblive med at være, og derfor kan vi selvfølgelig heller ikke støtte det her beslutningsforslag.
Og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de heller ikke bakker op om beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Vi har ikke noget ønske om, at vi skal træde ud, altså at vi skal afratificere børnekonventionen i forhold til dansk politik.
Vi er meget trygge ved den måde, det foregår på nu, og vi synes ikke, at det har haft nogen negative konsekvenser for dansk politik.
Vi er trygge ved, at det i sidste ende er op til Folketinget at vurdere, hvordan Danmark skal leve op til børnekonventionen.
For det er et politisk spørgsmål, og det er en meget luftig konvention, som rummer mange elementer af en meget luftig karakter, og derfor vil man uvægerlig blive politisk, hvis man går i gang med at vurdere, om Danmark lever op til det eller ej.
Og hvis man er politisk, er det noget, der skal foregå her i Folketinget og ikke ved domstolen.
Trine Torp (SF), 2020-01-14:
Men det er vi vel forpligtet til at tage stilling til allerede.
Vi er vel forpligtet til, i og med at vi har ratificeret den, at tage stilling til, hvordan vores lovgivning hænger sammen med børnekonventionen.
Det, som det her forslag går ud på, er selvfølgelig at give børnene nogle flere rettigheder og at forpligte voksne mennesker, når de skal træffe beslutninger på vegne af børn, til at tænke børnenes rettigheder ind.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Nej, jeg mener, at det, som det beslutningsforslag her lægger op til, er, at vurderingen af, om Danmark lever op til vores forpligtelser i henhold til den børnekonvention, vi har underskrevet og tiltrådt, i dag ligger i Folketinget, men at det, hvis vi vedtager det her beslutningsforslag og regeringen fører beslutningsforslaget ud i livet, så vil det være domstolen, der skal lave den efter min mening politiske vurdering af, om vi lever op til børnekonventionen.