runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-10:
Tak for det.
Sagt behandler vi jo forslag til lov om ændring af lov om en brancheadministreret registreringsordning for alternative behandlere.
Jeg synes personligt, det er en lidt trist situation, som sundhedsministeren har bragt sig i, for en af flere forudsætninger for at udbrede retten til manipulationsbehandling af rygsøjlen var jo netop, at ministeren helt klart forventede, at man kunne finde frem til en forsvarlig forsikringsordning svarende til den offentlige forsikring, som kunne tilbydes patienter, der valgte alternative behandlinger, og det har vist sig ikke at kunne lade sig gøre.
Men eftersom SF stod bag det tidligere lovforslag, har vi selvfølgelig også et medansvar for at gøre, hvad vi kan, for at sikre de patienter, der fremadrettet vælger alternative behandlinger.
Og i den forbindelse synes vi, sundhedsministeren har peget på en række gode og nødvendige krav, hvis alternative behandlere skal have ret til at foretage manipulationsbehandling af rygsøjlen.
Det gælder eksempelvis kravet om 250 timers uddannelse,
indberetning af skader fra de berørte forsikringsselskaber, behandlere og relevante brancheforeninger, regler for dækningsnumre m.v. og sidst, men ikke mindst, at patienterne hos alternative behandlere altid oplyses om, at de ikke er dækket af den offentlige patientforsikring, når der skal foretages manipulationsbehandlinger.
Det sidste krav vil vi dyrke lidt i den fortsatte udvalgsbehandling og i den forbindelse undersøge, om man kan stille krav om skriftlig information til patienterne, eventuelt information, hvor patienterne skriver under på, at de er blevet informeret af behandleren, før behandlingen blev igangsat.
SF vil arbejde for i det mindste en høj grad af grundig oplysning til borgerne, som benytter alternativ behandling, og kan med de bemærkninger støtte forslaget.
Jane Heitmann (V), 2017-05-10:
Tak for det.
Vi behandler i dag et lovforslag, som desværre er blevet aktuelt, fordi de praktiserende lægers organisation og regionernes lønnings- og takstnævn ikke har været i stand til at opnå enighed i overenskomstforhandlingerne for almen praksis.
Lovforslaget her er en midlertidig teknisk forlængelse af det eksisterende økonomiprotokollat.
Når lovforslaget behandles nu, er det, fordi økonomiprotokollatet, som fastlægger den øvre ramme for udgifterne til almen praksis, udløber til august, og for at opnå en budgetsikkerhed, er det afgørende, at vi her i Folketinget viser rettidig omhu og får behandlet lovforslaget inden udløbet.
Det er vigtigt for mig at understrege, at det udelukkende er en tidsmæssig forlængelse af det eksisterende økonomiprotokollat, som vi behandler i dag, og som ophører, når de praktiserende læger har opnået enighed med regionerne om en ny overenskomst.
Der er altså ikke indholdsmæssige ændringer.
De praktiserende læger er den forreste fremskudte del af vores sundhedsvæsen, og mange har et tæt og godt forhold til deres læge.
Det giver tryghed, og sådan skal det være.
Jeg håber, at det hurtigst muligt lykkes parterne at opnå enighed om en ny overenskomst, så vi i fremtiden vil opleve ro på området.
Det tror jeg at mange patienter vil glæde sig over.
Venstre kan støtte som fremsat.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-10:
Tak for det, formand.
Igen skal jeg lige kort informere om, at jeg er standin for fru Pernille Schnoor, vores sundhedsordfører, ved behandlingen af L 209.
Der har allerede været en fin gennemgang af dette forslag til lov om forlængelse af økonomiprotokollatet for almen praksis, og nu vil jeg se, om jeg kan lade være med at sige økonomiprotokollat mere i ordførertalen.
Vi er i Alternativet af den opfattelse, at det selvfølgelig er en meget uheldig situation, vi er havnet i her, for forhandlingsparterne – både for de praktiserende læger, for regionerne og også for de danske patienter.
De har ikke kunnet nå til enighed, og derfor vil vi egentlig også rose regeringen for lovforslaget og for, at det i lovforslaget også tilkendegives, at det kun er en midlertidig løsning.
Jeg er også enig i Enhedslistens ordførers betragtning om, at man måske kunne lave en solnedgangsklausul i lovforslaget.
I hvert fald er det vigtigt for os, at det bliver understreget, at det er en midlertidig løsning, som bortfalder, lige så snart parterne når til enighed, hvilket de forhåbentlig gør, når de nu igen sætter sig til bordet lige om lidt.
Alt i alt bakker vi op om lovforslaget, og vi ser frem til den videre behandling.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2017-05-10:
Jamen det bliver bedre og bedre.
Overenskomstforhandlingerne mellem de praktiserende læger er strandet, og derfor har regeringen bedt os om at bakke op om at forlænge det såkaldte økonomiprotokollat, sådan at pengene ikke pludselig stopper.
Det vil vi i Radikale Venstre gerne tage ansvar for, men jeg vil også gerne bruge min taletid på at sige til parterne: Sæt jer nu sammen, find en fælles løsning – og jo meget gerne så hurtigt, at det her lovforslag faktisk slet ikke kommer i spil.
Til allersidst vil jeg sige, at det her jo er det sidste, vi har med den fungerende sundhedsminister at gøre, altså som fungerende sundhedsminister.
Jeg vil derfor gerne sige tusind tak for samarbejdet.
Så vi siger: Kom bare igen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-10:
Tak for det.
I SF tror vi på, at de praktiserende lægers organisationer og Danske Regioner også denne gang vil nå hinanden, når der skal indgås en endelig aftale om afregning m.v.
Vi har noteret os, at der heldigvis er mere, der samler, end der skiller parterne.
Det er altså godt.
De bedste aftaler er trods alt dem, som parterne selv kan blive enige om.
Derfor stemmer SF også for økonomiprotokollatet for almen praksis.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige tak til den fungerende sundhedsminister for et blændende godt samarbejde.
Tusind tak.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-10:
De praktiserende læger har en meget vigtig rolle i det danske sundhedsvæsen.
De påtager sig hver dag et stort ansvar i behandlingen af deres patienter, og både en god forebyggende indsats og behandlingen bygger på tillid og tryghed mellem patient og læge.
Rigtig mange danskere lægger stor vægt på og er meget glade for, at de har deres egen læge, der både kender dem selv og deres børn og familie rigtig godt.
Det er vigtigt, at vi fra Folketingets side sender et signal om, at vi bakker op om den almene praksis og den store indsats, de praktiserende læger yder hver dag, og at vi gerne vil medvirke til, at flere vil uddanne sig til alment praktiserende læger, sådan som vi også gjorde i forbindelse med den brede politisk aftale, vi lavede, om lægedækningen.
Det er vigtigt, at vi fremover har de almenpraktiserende læger, som vi har brug for, i takt med at vi bliver flere ældre og lever længere.
Herved sikres, at der stadig findes en økonomisk ramme for sektoren efter udløbet af det gældende økonomiprotokollat, og at Regionernes Lønnings- og Takstnævn og Praktiserende Lægers Organisation får tid til at forhandle en aftale på plads.
Det er vigtigt for mig at understrege, at dette ikke er et lovindgreb i forhandlingerne.
Vi blander os ikke i overenskomsten.
Det lovforslag, vi vedtager, har ikke økonomiske eller administrative konsekvenser for de privatpraktiserende læger, staten, kommunerne eller regionerne.
Fra konservativ side håber vi på, at der snart kan landes en aftale, og det lyder til, at det er ganske lidt, der skiller parterne ad.
Vi kan støtte en forlængelse af økonomiprotokollatet, så parterne får tid til at forhandle en aftale på plads.
Hvis de indgår en aftale, så den kan nå at træde i kraft inden den 1. september, bliver der ikke brug for forlængelsen her, og så bortfalder den lov, vi nu vedtager.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-10:
Ministeren skal jo ikke slippe så let.
Til det første møde, jeg havde med den fungerende sundhedsminister, skældte jeg ud, så det vil jeg selvfølgelig ikke gøre nu.
Jeg vil bare sige tak for samarbejdet.
Jeg er sikker på, at vi får svar på de spørgsmål, vi ønsker i forhold det her lovforslag, af den sundhedsminister, der kommer tilbage i morgen.
Det var bare det.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-10:
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige tak for et godt samarbejde med den fungerende sundhedsminister, og at jeg har været rigtig glad for det.
Nu er jeg også så heldig, at jeg er ligestillingsordfører, så vi får jo lov at fortsætte samarbejdet, og da der skal være et spørgsmål, må jeg spørge: Er ministeren lige så glad for det, som jeg er?
Liselott Blixt (DF), 2017-05-10:
Jamen tak.
Altså, det lød, som om jeg ikke var glad for det, siger man.
Jeg er heller ikke glad for det, for jeg havde hellere set, at de to parter havde fundet hinanden.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-10:
I december måned sidste år blev der vedtaget en lov, som åbnede op for, at registrerede alternative behandlere kunne udføre manipulationsbehandling af rygsøjlen, med krav om, at den registrerede alternative behandler skulle tegne en ansvarsforsikring mod erstatningskrav, som måtte følge af manipulationsbehandling af rygsøjlen.
Borgeren skulle ligestilles erstatningsmæssigt med en borger, der behandles af en autoriseret sundhedsperson.
Der blev lagt de samme principper til grund, som anvendes ved behandling af sager ved Patienterstatningen.
Efterfølgende er det blevet vurderet meget lidt sandsynligt, at et forsikringsselskab vil tilbyde en ansvarsforsikring under de vilkår, som er beskrevet i lovens bemærkninger.
Regeringen ønsker derfor at ændre vilkårene til almindelig erstatningskrav efter dansk ret, dvs. bevisvurdering i forbindelse med erstatning.
Og vurderingen af de sager, der skal behandles inden for rammerne af ansvarsforsikringen, skal ske efter dansk rets almindelige erstatningsregler.
Regeringen foreslår også at indføre en ordning, hvor de registrerede alternative behandlere oplyser brugerne om, at de ikke er dækket af patienterstatningsordningen, men har tegnet en ansvarsforsikring med behandlingsdækning mod erstatningskrav, som måtte følge af manipulationsbehandlingen.
Konservative kan støtte lovforslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-10:
Mange tak.
Det er så min pligt i aften at være røsten for høringssvarene.
Ministeren ved jo, og ministeren kunne også høre det i min ordførertale, at der er ganske mange kritiske ord i høringssvarene om, at man synes, at det her svækker retssikkerheden for de borgere, som går ud og vælger en registreret alternativ behandler til at knække og brække i ryg og nakke i stedet for en kiropraktor.
Jeg vil først gerne høre ministerens svar på, hvorfor der kun har været en høringsfrist på 4 dage.
Er det ikke noget, der påvirker en minister, at høringsfristen kun er på 4 dage?
Jeg kunne i hvert fald forestille mig, at ministeren også som oppositionspolitiker, som borger eller interessent ville sige, at det da er noget af en tilsidesættelse af de normale demokratiske spilleregler.
Dernæst: Danske Regioner, patientorganisationerne, handicaporganisationerne og de andre, jeg nævnte, siger, at det her ikke er at leve op til det, der er normal standard, når det gælder retssikkerhed.
Hvad er ministerens svar på det?
Jeg har været med i forhandlingerne, og jeg ved jo, at man i forhold til forsikringer og i forhold til at få et konkret svar fra Forsikring & Pension faktisk godt var klar over for meget, meget længe siden, at der her kunne være en reel udfordring.
Så når ministeren og ordførerne får det til at lyde, som om det her bare er en lille fejl, som man retter op på, kan ministeren så ikke bekræfte, at det er meget lang tid siden – faktisk tilbage til man drøftede det lovforslag, som blev vedtaget i december – man blev klar over, at der her kunne ligge en ganske stor udfordring i at få forsikringsselskaberne til at tegne dem?
Vil ministeren ikke bekræfte det?
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-10:
Tak til ministeren for talen.
De tyske borgere har en del valgmuligheder med hensyn til sundhedspleje, og de har en lang tradition for homøopati og antroposofisk medicin og urtemedicin, og desuden er kinesiske og indiske systemer som f.eks. akupunktur og endda i mindre grad ayurveda en del af billedet.
Det var en oplæsning fra Sundhedsstyrelsens hjemmeside.
Jeg er rigtig glad for, at regeringen er med i det her lovforslag, og jeg er interesseret i at høre, om regeringen også i fremtiden vil kunne se sig selv indgå i ordninger, hvor man, som f.eks. i Tyskland, i højere grad giver tilskud til de her alternative behandlinger inden for sundhedssystemet.
Tak for det.
I 2012 trådte en ny lov i Tyskland i kraft.
Hvordan lyder det for ministeren?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-10:
Tak for det, formand.
Socialdemokratiet støtter det her lovforslag.
Lovforslaget handler om økonomirammen for de praktiserende lægers virke.
Parterne, Danske Regioner og Praktiserende Lægers Organisation, har igennem nogle måneder forhandlet en ny overenskomst, men i øjeblikket er overenskomstforhandlingerne mellem Praktiserende Lægers Organisation og Danske Regioner afbrudt.
Den aftale, der ligger nu, løber frem til udgangen af august måned i år.
Det, lovforslaget handler om, er, at vi skal sikre, at der er en økonomisikkerhed for aktiviteterne i almen praksis også efter den 1. september 2017.
Det, der ligger i det fremsatte lovforslag, er, at vi skal tage stilling til at sikre en budgetsikkerhed for den tidsmæssige del, men der er ikke noget i lovforslaget, som omhandler indholdsmæssige ændringer.
Det er også sådan, at den forlængelse, der lægges op til her, bortfalder, når en ny aftale er faldet på plads, eller hvis en af parterne – det kan være Danske Regioner eller Praktiserende Læger – opsiger den aftale, der er.
Socialdemokraterne støtter forslaget, og det gør vi, fordi vi synes, det er ansvarligt politisk at sikre, at almenpraksis ikke kommer til at stå i en situation, hvor der ikke er et loft over økonomirammen – vi forvalter jo skattekronerne, og det gør vi altid med stor omhyggelighed og påpasselighed – og det er altså den situation, man kan risikere at komme til at stå i efter den 1. september i år.
Som sagt støtter Socialdemokratiet lovforslaget, og jeg vil gerne benytte lejligheden her som det sidste til at sige tak til den vikarierende og fungerende sundhedsminister for at rigtig godt samarbejde de sidste måneder.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-10:
Også for det her forslag?
Det må jeg lige starte med at spørge om.
Der er nogle høringssvar, hvori det kommer til udtryk, at man i hvert fald ikke er enig i, at vi skal sige ja til at få en forlængelse af økonomiprotokollatet.
Jeg vil også sige, at det bestemt ikke er noget, som vi i Dansk Folkeparti gør med vores gode vilje.
Jeg synes, det havde været mere på sin plads, at man havde sikret den aftale, som Danske Regioner og Praktiserende Læger var i gang med.
Jeg synes, det er sørgeligt, at vi når dertil, at vi skal stå her og lave en lov for at sikre, at vi har de penge til vores sundhedsvæsen, som vi regner med at have.
For vi skal sikre, at der er økonomi til at hjælpe de patienter, som har brug for hjælp, og derfor kan vi heller ikke risikere, at vi efter den 1. september står uden et økonomiloft i almenpraksis, for det ville være det samme som at udstede en blankocheck.
Jeg har stillet et spørgsmål til netop det, for om noget må det være sundhedsministeren, der må sikre, at vi har et sundhedsvæsen, der er der for borgernes skyld.
For det her gælder jo både for almen praksis, sådan at de praktiserende læger kan få ro til at passe deres arbejde, og det sikrer, at der kan komme flere kompetencer ind i praksisserne, så lægerne, som vi desværre mangler en del af, aflastes.
Jeg undrer mig over, at man ikke kan finde sammen.
I forhold til hvor mange penge vi bruger i sundhedsvæsenet, lyder det til, at det er 125 mio. kr., som skiller parterne ad på det sidste år, som de forhandler.
Det er jo ikke mange penge, i forhold til hvad vi ellers taler om.
Vi har tidligere set problemer på området, og sidste gang udløste det en overenskomst, som blev trukket hen over hovederne på lægerne, og det ønsker vi bestemt ikke.
Jeg vil appellere til de to parter om at gå sammen: Vis nu, at begge parter vil det bedste for danskerne, så vi sikrer, at vi får en aftale, som begge parter kan leve med.
Jeg kunne håbe på, at bare en af parterne tog fat og inviterede til et nyt forhandlingsmøde og eventuelt beder om at få en af statens forligsmænd med.
De er vant til forhandlinger og kan eventuelt finde en løsning, som begge kan nikke ja til.
Så igen er min appel her fra talerstolen: Vær nu et mandfolk, stop med skuespillet, tænk på patienterne, som holdes som gidsler.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-10:
Tak for det.
Ordføreren siger, at vi burde fra Folketingets side give ro til forhandlingerne.
Ordføreren siger også, at det undrer hende, at parterne ikke kan finde sammen.
Og så er mit spørgsmål: Hvori er det, at det her lovforslag ikke respekterer eller påvirker forhandlingsklimaet?
Jeg mener, at det her blot er et politisk træk for at sikre, at der er en budgetdækning og et loft i forhold til udgifterne.
Jeg synes, at ordføreren får det til at lyde, som om vi er nogle, der ikke ønsker, at forhandlingen skal falde på plads, og som om Dansk Folkeparti vil noget andet.
Det vil jeg rigtig gerne have ordføreren til at forklare.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-10:
Jeg ved ikke, hvad for et øre ordføreren lytter med.
Altså, det er bestemt ikke ment på den måde.
Jeg mener, at jeg udtrykte flere gange, at det er de to parter, som har svært ved at finde hinanden.
Og jeg synes, det er sørgeligt, at vi bliver nødt til at sikre, at der er et økonomisk loft – for hvor lang tid trækker det ellers ud?
Så det er da bestemt ikke en kritik.
For så ville jeg da stemme nej og sige, at jeg ikke ville være med til det her forslag.
Jeg siger, at det er nødvendigt, og det tror jeg da alle ordførerne er enige om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-10:
Det er godt.
Det var en nødvendig præcisering, synes jeg.
Jeg syntes bare, at den stod og flakkede en lillebitte smule, og at det var, som om Dansk Folkeparti på en eller anden måde ikke rigtig havde lyst, men gjorde det alligevel.
Nu er jeg blevet bekræftet i, at Dansk Folkeparti har den samme holdning til det: at det her er nødvendigt, men at man naturligvis har et ønske om, at parterne finder en god aftale til glæde for patienterne og for vores samfund.
Så der er ingen spørgsmål, men en tak for det.
Jane Heitmann (V), 2017-05-10:
Jeg synes bare, det er vigtigt at få slået fast, at der ikke har været trukket noget lovforslag tilbage, at der ikke har været fremsat andre lovforslag end det, vi behandler her.
Men jeg er fuldstændig enig i, og det nævnte jeg også i min ordførertale, at det har været lang proces.
Jeg synes bare, det er vigtigt, når nu vi taler om processen, at vi så er enige om, hvad det helt præcis er, vi snakker om.
Men tak, fordi ordføreren ville bekræfte, at der ikke været trukket noget lovforslag tilbage.
Ordføreren nævnte tidligere, at man med lovforslaget her gør mennesker hjemløse.
Anerkender ordføreren ikke, at vi med lovforslaget her jo netop lægger op til, at der skal være en samlet plan, når man bliver udskrevet?
Det betyder, at man ikke er hjemløs, når man bliver udskrevet, men at man muligvis skal bo et andet sted end der, hvor man har boet før – forhåbentlig fordi man har fået det bedre.
Anerkender ordføreren, at her er ikke tale om, at nogen bliver hjemløse?
Her er tale om, at man muligvis – muligvis med streg under – bliver tilbudt en ny bolig et andet sted.
Men ingen bliver hjemløse af det her.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Det er, som jeg også sagde, et problem for en rehabiliterende indsats.
Hvor skal man være i de perioder, hvor man f.eks. skal øve sig i at være andre steder end på en psykiatrisk afdeling, når man ikke har noget hjem?
Hvordan skal man koncentrere sig om sin misbrugsbehandling og behandlingen af sin psykiske lidelse, hvis man ikke ved, hvor man skal bo i fremtiden?
Det er da en af de allermest stressende ting for mennesker ikke at vide, hvor man skal bo.
Trine Torp (SF), 2017-05-10:
Tak for det.
Jeg tror også, det er blevet sagt, i hvert fald af Socialdemokraternes ordfører, at det her er dilemmafyldt, og derfor ville jeg egentlig godt høre ordføreren om noget.
Det er faktisk ret fyldigt i lovforslaget beskrevet, at der skal lægges en handlingsplan, og at det er op til en vurdering, hvad der er godt for den enkelte borger.
Anerkender ordføreren, at det faktisk også betyder, at hvis man vurderer, at det for det rehabiliterende forløb ville være godt for den her borger at beholde sin bolig, kan man sagtens gøre det?
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Jeg vil sige, at når man på den her måde siger til kommunen, at kommunen skal sige, at du for overhovedet at kunne komme ind på den her særlige psykiatriske sengeplads skal opgive din bolig, er vi jo langt videre end der, hvor man begynder at arbejde med den sammenhængende helhedsplan, for så er det jo, som Socialdemokraternes ordfører også anerkendte, et spørgsmål om ressourcer for kommunen.
Det er et spørgsmål om at bruge kapaciteten, det er et spørgsmål om økonomi.
Og der er jeg altså alvorligt bekymret for, at det ikke vil være hensynet til borgeren, som vejer tungest, når kommunen skal beslutte sig for, hvilke krav man vil møde en given borger med, i forhold til om vedkommende skal opgive sin bolig for at komme på hospitalet her.
Trine Torp (SF), 2017-05-10:
Jeg beklager, jeg har ikke lige vænnet mig til de nye regler.
Jeg kan huske, at der også er en anden ordfører, der glemmer det en gang imellem.
Men lad nu det være.
Det er netop det, at man ikke kan adskille de to lovforslag fra hinanden, for hvis det nu var sådan, at vi kun havde det her lovforslag og ikke det andet, ville jeg da være fuldstændig på linje med Enhedslisten.
Men der henvises jo også til lige præcis de socialpsykiatriske bosteder, og derfor hænger det jo sammen med den plan, der bliver lagt for den enkelte borger.
Men det er rigtigt, at man giver hjemmel til, at man kan opsige boligen.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Ja, selvfølgelig hænger de to lovforslag sammen.
Jeg kan godt gentage mig selv, og jeg synes ikke, det på nogen måde er en rimelig mulighed kommunerne får her, altså at man på den måde kan sige til en borger: Hvis du vil indlægges på en psykiatrisk sengeplads, skal du opgive din bolig.
Længere er den sådan set ikke.
Jeg kan ikke forsvare en sådan lovgivning, og derfor vil vi prøve at tage den del ud af lovforslaget, og ellers stemmer vi den her del af pakken ned.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Liberal Alliances ordfører, hvorfor det så ikke er en mulighed, kommunerne har, i alle mulige andre tilfælde, hvor en borger på et bosted skal indlægges på en psykiatrisk afdeling.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-10:
Det er jo som sagt en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde, og det vil afhænge af, hvor lang tid man vurderer at borgeren skal være det her sted, og hvor borgeren kommer fra.
Og det er jo en anden situation, at man kommer fra et privat hjem, end at man har to offentlige bosteder, to offentlige pladser på samme tid, når nu vi mangler pladser og vi gerne vil hjælpe så mange som muligt.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Nu spurgte jeg jo til den helt konkrete situation, hvor man bor på et bosted, § 108, ligesom vi taler om her, og man skal indlægges på en psykiatrisk afdeling, enten frivilligt eller under tvang.
Hvorfor kan kommunen ikke i det tilfælde stille et krav om, at du i mellemtiden skal kunne opgive dit botilbud?
Eller synes Liberal Alliance også, at det vil være en god idé, for, som ordføreren siger, at man så kan bruge ressourcerne bedre?
Eller hvorfor skal det være sådan, at man særligt i det her tilfælde som kommune skal kunne stille det her krav?
Hvad er det, der gør det anderledes end alle mulige andre situationer?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-10:
Det kunne da godt være, at man skulle se på det også.
Umiddelbart er mit svar, at man, når man bliver indlagt på en rent psykiatrisk afdeling, ikke er der i lige så lang tid, som man kan være på de her særlige psykiatriske afdelinger, som vi opretter nu.
De er mere planlagt til et længere ophold, hvorfor det giver mere mening, at man ikke har to pladser på samme tid.