runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-21:
Ordføreren før mig kom mig lidt i forkøbet med nogle ting.
Men jeg vil først og fremmest sige tak for talen og egentlig også for de for mit vedkommende 2½ år.
Nu blev der jo takket for den her runde, og vi ved ikke, hvad der sker.
Jeg vil sige, at ordføreren har åbnet mine øjne for en del på den færøske politiske scene, som jeg ikke har set tidligere.
Så tak for det.
Og jeg byder det velkommen, når ordføreren også åbner for at sige, at der ikke er emner, vi ikke kan snakke om.
For det tror jeg faktisk er enormt vigtigt, for at vi styrker vores fælles rigsfællesskab og vores samarbejde, altså så det ikke bliver noget med, hvad vi må blande os i hos hinanden.
De seneste år tænker jeg at Færøerne måske er gået lidt under radaren; i forhold til nogle af de debatter, vi har om Grønland, er det kørt lidt under radaren, hvor meget Færøerne har udviklet sig, også i forhold til egen styrke og relation til omverdenen, f.eks. WTO osv.
Men hvilke veje ser man ind i det?
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Der er ikke nogen tvivl om, at EU-samarbejdet i forhold til Færøerne har sin dystre fortid, og at det har nogle dybe ar, som går nogle år tilbage.
Dermed ikke sagt, at vi ikke fra færøsk side ønsker et nyt handelssamarbejde med EU, hvor vi også kan eksportere fiskeriprodukter som madvarer og ikke kun råvarer.
Men vi er fra mit eget partis side meget positive over for EU og et eventuelt EU-medlemskab, hvor man måske kan komme ind på, hvad for nogle undtagelser Færøerne ville kunne få, f.eks. i forhold til fiskeriet.
For det kommer vi til at have et behov for.
Ammar Ali (M), 2025-05-21:
Mange tak.
Nu er jeg også EU ordfører for Moderaterne, og man kan sige, at det er oplagt lige at høre, hvordan I ser det europæiske samarbejde.
Det kunne det også være interessant lige at høre.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Tak for det spørgsmål.
Som sagt er jeg jo en varm tilhænger af rigsfællesskabet, og grundfundamentet for mit parti er rigsfællesskabet og det samarbejde, vi har, og det internationale udsyn, vi som et kongerige bør have.
Der er dog, som jeg også kom ind på i min tale, nogle udfordringer, som vi, når det drejer sig om noget af det rammeværk, der er, og nogle af de formelle strukturer, vi har i forbindelse med beslutningstagningen i vores rigsfællesskab, en gang imellem ser at der er, bl.a. hvordan vi tager beslutninger om områder, der ikke er overtaget, f.eks. på forsvars- og sikkerhedsområdet.
Der har vi et behov for nogle konkrete retningslinjer for, hvordan vi får forankret de beslutninger i det færøske parlament og også i den færøske regering.
Så synes jeg også, at der skal være mere oplysning om, hvad Færøerne og for så vidt også Grønland er, i Danmark.
For det, man oplever gang på gang, er, at danskere ved for lidt om, hvad Færøerne er, hvad færøsk kultur er, og hvad der foregår på Færøerne.
Så det er ligesom de to primære ting, og ellers kunne jeg i hvert fald godt tale i 10 minutter mere lige om den del.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Helt generelt går det bedre med at hjemsende end dengang, ordføreren selv var minister.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Nu er det jo ikke nok bare at se på det.
Mit spørgsmål går jo på, hvad regeringen gør .
Altså, vi fremlagde en plan imellem jul og nytår, som jeg jo selvfølgelig af gode grunde synes var rigtig god og realistisk også.
Jeg har jo ikke set regeringen gøre noget.
Jeg har ikke set udlændingeministeren gøre noget.
Jeg har ikke set udenrigsministeren – det kan måske så give sig selv, fordi han nok ikke er så meget for, at de skal sendes hjem – gøre noget.
Jeg har sandelig heller ikke set statsministeren gøre noget.
Så hvordan går det med at få de syrer sendt hjem?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Hvem tror ordføreren egentlig er gladest, hvis ikke vi holder sammen i Europa, og hvis ikke det er lige nu, vi gør alt, hvad vi kan, for at bygge det stærkeste Europa, verden nogen sinde har set?
Efter det er det en række andre lande og ledere, som ikke ønsker de vestlige idealer og demokratier og dermed den danske befolkning noget som helst godt.
Så ja, selvfølgelig holder jeg en tale i dag, der handler om Europa, for Europa er svaret.
Med et Rusland, der har erklæret et ønske om at kunne angribe andre steder, og som bygger op, så står jeg sammen med de andre lande, og jeg vil opfordre alle her i Folketinget til at gøre det samme.
Omkring Syrien vil jeg sige, at det er rigtigt, at der nu er et løft af sanktionerne.
Der er et ønske om at understøtte en positiv udvikling inde i Syrien, og det må jo altså også betyde, at der er flere flygtninge, der kan vende tilbage til Syrien.
Det har man hele tiden kunnet frivilligt, og nu må vi jo så se på, hvornår vi kan begynde at tvangsudsende igen.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at jeg i mine år her i Folketinget egentlig har oplevet en statsminister ved en afslutningsdebat udvise så stor kærlighed til EU, som vi hørte at statsministeren gjorde i dag.
Jeg gik egentlig sådan lidt og troede, at statsministerens ambitioner og drømme om at komme til udlandet var sat på hold, men jeg kan selvfølgelig tage fuldstændig fejl.
Jeg skal prøve at give mit spørgsmål sådan et lidt internationalt tvist; så ved jeg jo, at statsministeren føler sig bedst tilpas.
EU har besluttet, at en række af de sanktioner, der er blevet lagt ned over Syrien, skal lettes.
Det indikerer jo, at det hele går bedre, og derfor må det nu også handle om at få syrerne sendt hjem igen.
Derfor fremlagde vi fra Danmarksdemokraternes side en plan allerede mellem jul og nytår omkring hjemsendelse af syrere.
Jeg vil sådan set
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-21:
Desværre forholder det sig omvendt.
Som jeg sagde, sanktionerede EU i 2013 Færøerne meget kraftigt.
Al import fra Færøerne blev standset, og så handlede Rusland meget hurtigt og tilbød en frihandelsaftale, og man ville gerne have en frihandelsaftale med Den Euroasiatiske Økonomiske Union.
Det er jo en mærkværdig ting.
Det er Rusland og nogle nabolande, som så inviterer et lille land, der er vest for Finland, vest for Norge, vest for Sverige, til at indgå en frihandelsaftale med Den Euroasiatiske Økonomiske Union.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-05-21:
Tusind tak for svaret.
Her til sidst vil jeg egentlig bare kvittere for det rigtig gode samarbejde, vi har i Færøudvalget, og for samarbejdet med ordføreren her gennem tiden.
Jeg vil bare håbe, at vi fortsætter det gode samarbejde, og at vi får en supergod udvalgstur, når vi skal derop næste gang, hvor vi kan fortsætte snakken, både om samarbejdet med EU uden om Rusland og det fremtidige samarbejde med Danmark.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-21:
Det er så min personlige vurdering; jeg har selv fået lavet udregninger.
Det færøske universitet lavede tidligere i år en analyse, som viste, at vi har underskud af aftalen, i hvert fald sidste år.
Så det skulle ikke være det helt store indgreb at frigøre sig fra Rusland økonomisk, mener jeg.
Selvfølgelig ønsker alle, at man får en stærkere aftale med EU.
Jeg synes, det er mærkværdigt, at Rusland har så stor interesse og går så langt for at indgå en frihandelsaftale med Færøerne gennem Den Euroasiatiske Økonomiske Union, mens det er utrolig svært at få Europa-Kommissionen i tale om at indgå en frihandelsaftale mellem Færøerne og EU.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-05-21:
Vi har også været på tur på Færøerne, hvor vi var oppe at besøge de store fiskeriflåder og snakkede med dem om deres problemer i relation til den her russiske aftale.
Hvis der nu var et bedre samarbejde med Danmark og EU omkring den her fiskeriaftale, var det så en vej til, at vi i fællesskab kunne få Rusland helt ud af sammenhængen?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-21:
Nu går der sjældent mange dage, imellem jeg kritiserer vores samarbejde med Rusland, så jeg håber selvfølgelig, at vi kan få det bragt til ende.
For jeg mener – og det er ikke nogen hemmelighed – at der ligger en strategisk interesse fra Ruslands side, som jeg føler ubehagelig.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Det er da et lyspunkt, må man sige.
Så det går vel trods alt den rigtige vej.
Nærmer Færøerne sig muligvis mere et samarbejde med nogle andre partnere?
Og hvem er det?
Er det Danmark og EU, eller kigger man andre steder hen?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-21:
Som jeg sagde, var man i 2016-17-stykker meget afhængig, for 25 pct. af eksporten gik til Rusland.
Siden har lakseeksportørerne, som er de største, standset eksporten til Rusland.
Det gjorde de straks efter invasionen af Ukraine.
Så nu er afhængigheden langt, langt mindre, end den var dengang.
Og som jeg også sagde, har man forbudt de russiske skibe at købe tjenester og varer fra færøske virksomheder, hvilket var en stor pris, man betalte.
I gamle dage lå russiske skibe altid på værft i Tórshavn eller forskellige steder på Færøerne.
Det gør de ikke længere.
Så man har i høj grad frigjort sig fra den russiske afhængighed.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Tak, og tak for den meget engagerede tale.
Man kan tydeligt mærke hr. Sjúrður Skaales engagement.
Mit spørgsmål går på, når nu ordføreren oplister en tidsfølge over, hvad der er sket i forhold til fiskeriet og Rusland, om ordføreren så kan sige, hvor afhængige ordføreren vurderer Færøerne i dag er af indtægter fra Rusland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-21:
Qujanarlu aamma naalagaaffiup siulittaasuanut.
Ukiut maanna arlalinngortut suleqatigiingaatsiarsimasarnitsinnut.
Uanga unneqqarillunga oqassaanga, immaqa aatsaat taamak pitsaatigisumik Nunatsinnut naalakkersuisut siulittaasoqarpugut maangaaniit.
Kisianni aamma ernumanarsinnaasarluni ilumut taanna takussaneripput Mette Frederiksen tamaaniikkunnaassappat.
Ilaatigut angusarissaarnitsinni aamma takutipparput, allaffeqarfiit pisariaqartut, danskit oqartussaaffii aamma Nunatsinni pilersinneqartut.
Neriuppunga massakkut aamma sulissutigisinnaagigut soorlu akisussaaffiit Danmarkiminngaaneertut ineriartorteqqinnissaannut, politiit, eqqartuussiviit allallu.
Takorloorsinnaaviuk aamma taakkua eqqartueqatigiinnermi aamma peqataatinneqarumaartut?
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
[Tak også til statsministeren.
Jeg vil være ærlig og sige, at vi måske nu har den bedste statsminister for Grønland, nogensinde.
Men man kan også være bekymret for om dette fortsat vil gælde, når Mette Frederiksen ikke længere sidder på denne post.
Blandt andet af de gode resultater vi har skabt sammen, kan vi se eksempelvis det kontor, som bliver åbnet for et område som Danmark har ansvaret for.
Jeg håber, at vi med det også kan tage endnu et skridt videre, at andre af Danmarks ansvarsområder i Grønland vil blive videreudviklet, herunder politet og retsvæsenet.
Kan det forestilles, at disse også vil indgå i det videre drøftelser?]
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Det er jeg oprigtigt glad for, og jeg sætter en stor ære i at gøre, hvad jeg kan, for at facilitere et godt samarbejde mellem vores tre lande og vores tre befolkninger i det rigsfællesskab, som er, og som findes, og som jo lige nu også skal stå sin prøve i en udfordrende tid.
Så tak for ordene, og tusind tak for samarbejdet.
Jeg kom lidt sent ind i oversættelsen, desværre, men hvis jeg forstår spørgsmålet ret, går det på, om man kan forestille sig at udvide samarbejdet til flere områder, og det er der jo en åbenhed om fra vores side.
Vi har kun ét ønske, og det er et ligeværdigt, et respektfuldt og et ordentligt samarbejde, og der, hvor vi fra dansk side kan understøtte en ønsket udvikling – og det gælder både Færøerne og Grønland – vil vi meget, meget gerne bidrage dertil.
Det gælder også på det retspolitiske område, som er noget, vi har diskuteret mange gange, og hvor vi heller ikke har løst alle problemer, og det er vi meget bevidste om.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Som jeg sagde før: Ligegyldigt hvor berettiget det er at forsvare sig selv mod nogle meget, meget brutale naboer i en meget, meget svær sikkerhedspolitisk situation, er der ikke noget, der kan retfærdiggøre, at man blokerer for nødhjælp og humanitær hjælp.
Det er der ikke.
Babyer skal have mad, børn skal have shelter, og de skal i skole, og patienter skal have medicin.
Der er ikke noget, der retfærdiggør en blokade af humanitær hjælp.
Det er der ikke.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Der er ingen, som ved deres fulde fem ønsker, at Hamas skal overleve som den terrororganisation, de er.
Den handler om, at Israel er i gang med et folkedrab i Gaza, og hele det internationale samfund har en pligt til at rykke ind, herunder Danmark.
Danmark har tilsluttet sig folkedrabskonventionen, og det handler altså også om, at vi dermed har en forpligtelse til at forhindre det, der sker.
Det er jo en af grundene til, vi diskuterer sanktioner, og at vi diskuterer indgreb.
Jeg må sige, at jeg undrer mig såre over, at statsministeren ikke anerkender, at det, Israel er i gang med, er et brutalt angreb på den internationale retsorden, som vi ellers mener skal beskytte os, f.eks. når det gælder amerikanernes angreb og trusler mod Grønland.
Hvad er forskellen i statsministerens øjne?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Jeg tror ikke, jeg har sagt, at alt bliver godt, hvis Hamas lægger våbnene, men verden bliver dog et fredeligere sted, hvis vi ikke skal have de terrororganisationer, som jo, hvad ikke fylder meget i den danske debat, ikke kun har et ønske om at eliminere og udslette Israel, men også os.
Hamas er jo ikke kun en risiko for Israel og for jøder; de er det for os.
Hamas vil ikke Danmark, og det er, som om det slet ikke indgår i den diskussion.
Det betyder jo ikke, at jeg står på mål for alt, hvad Israel gør.
Der er jo bestemt en retning i Israel, jeg ikke er enig i, f.eks. at Israel ikke ønsker en tostatsløsning.
Men man kommer for let omkring det der spørgsmål omkring Hamas, for det er ikke nok at tage afstand fra den konkrete begivenhed den 7. oktober, som var den dag, flest jøder siden anden verdenskrig blev slået ihjel af.
Det er ikke nok.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til statsministeren for talen her i en sen aftentime.
Jeg vil bare minde statsministeren om, at det har vi gjort fra dag et.
Er der noget, vi er enige om i det her Folketing, er det faktisk at fordømme det terrorangreb, der foregik den 7. oktober 2023.
Hvad der til gengæld desværre ikke er enighed om, er at bruge international ret på den måde, vi kigger på Israel på.
Så inkonsistensen og forklaringsproblematikken ligger altså hos statsministerens eget parti.
Så det må I klare med jer selv.
Mit spørgsmål går i virkeligheden på det her, statsministeren gentager, og som har været sådan et mantra, nemlig at hvis bare Hamas lægger våbnene, er alt godt.
Er statsministeren med på, at Israel ud over lige nu at føre en folkemorderisk krig i Gaza er en besættelsesmagt med koloniale ambitioner om at skabe et Storisrael på territoriet fra floden til havet?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Som jeg sagde før, må man diskutere det tekniske med justitsministeren.
Men er det et retvisende billede, at det er derfor, at store dele af Folketinget siger nej til det her?
Det tror jeg da ikke.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at med det kriminalitetsbillede, vi ser i dag, og med det konstante høje trusselsniveau, der er omkring Danmark, så synes jeg, at vores forpligtelse er at gøre alt, hvad vi kan, for passe på det her land.
Det er i mine øjne at give efterretningstjenesterne flere beføjelser – ikke færre.
Nej, det kan jeg ikke.
Det må man tale med justitsministeren om.
Men jeg kan sige, hvordan jeg generelt ser på det her: Jeg deler simpelt hen ikke bekymringen; jeg har en helt anden bekymring.
Jeg har ikke den bekymring, Folketinget har.
Jeg har helt anden.
Min bekymring går på terrorisme, radikalisering, mennesker, der ikke vil Danmark det godt, og folk, der har tænkt sig at slå mennesker ihjel i det land her.
Det er min bekymring.
Jeg er ikke bekymret over beføjelser til Politiets Efterretningstjeneste.
Jeg er bekymret over kriminelle.
Derfor er mit grundinstinkt – hver eneste dag – at det, jeg allerhelst vil, er at passe på Danmark og danskerne.
Hvis det kræver flere beføjelser til politi, til andre myndigheder eller til efterretningstjenester er jeg villig til at give dem det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-21:
Tak til statsministeren for talen.
Forleden skete der jo det lidt overraskende, som vi ikke ser så tit, at en minister – justitsministeren – valgte at udskyde et lovforslag, som var det her lovforslag omkring en ændring af PET-loven.
Jeg kan ikke få et klart svar fra ministeren på, om det er amerikanske Palantir.
Måske kan statsministeren kan be- eller afkræfte, at det er Palantir.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Inden vi nu får malet et billede, der ikke er helt retvisende, vil jeg sige, at hvis jeg husker ret – og jeg lægger et »hvis« ind – er andelen, der vælger folkeskolen til, nogenlunde konstant, jeg tror måske, at der ovenikøbet er en lille forbedring.
Er der aldrig en refleksion i SF over, om vi kunne gøre noget for at forhindre, at så mange børn har behov for hjælp?
Når jeg lytter til debatten, er det nogle gange, som om vi har løst problemet, hvis vi bare gør det og det og det.
Vi kunne da også stille os selv det spørgsmål: Vil vi blive ved med en samfundsudvikling, hvor der er flere og flere børn, der ikke trives?
Skulle vi ikke tage at løse det problem i stedet for kun at fokusere på ressourcer ind i folkeskolen?
Det synes jeg sådan set ville have mere for sig på en eller anden måde.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Når vi får at vide, at folkeskolen skal inkludere flere børn f.eks. med diagnoser, hvilket skaber forstyrrelser og gør, at folk flygter fra folkeskolen, så er det jo, fordi man ikke vil prioritere den økonomi, der skal til for at få folkeskolen til at fungere, man vil ikke give kommunerne det økonomiske grundlag, så de kan gøre det.
Den anden grund til, at rigtig mange fravælger folkeskolen, er, at der er skolelukninger i det ganske land, så der, hvor vi ser flest privatskoler, er på Fyn, i Sønderjylland, på Sjælland, på sydhavsøerne og på Bornholm.
Så det har ikke ret meget med udlændinge at gøre; det har rigtig meget med økonomiske prioriteringer at gøre.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til hr. Jeppe Søe for talen.
Nu har hr. Jeppe Søe jo været en del af midterprojektet, som er den siddende regering, og har selv været stor fortaler for den i begyndelsen.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvordan hr. Jeppe Søe nu her i midten af valgperioden ser på midterregeringen som projekt.
Er det, der var intentionen, lykkedes med midterprojektet, eller er det en fejl, katastrofe?
Kald det, hvad I vil.
Jeppe Søe (UFG), 2025-05-21:
Fejl og katastrofe synes jeg er meget voldsomme ord.
Jeg tror, at jeg fra starten sagde, også internt i regeringen, at jeg synes, at det var vigtigt, at når regeringen f.eks. stod på det, vi kalder et doorstep, jeg ved faktisk ikke engang, om man må bruge det ord i Folketingssalen, men når vi stiller os frem der i en døråbning, så synes jeg, det var vigtigt, at man kunne mærke, at det var tre partier, som var meget forskellige, og som havde sat sig ind og fundet et kompromis.
Det synes jeg ikke regeringen er lykkedes med.
For der er jo ikke noget galt i det her Folketing med, at man laver kompromiser.
Tværtimod synes jeg, at ordet kompromis er noget, danskerne meget gerne må lære vi gør, og at de fleste partier går ind til en forhandling og kommer ud og ikke med det, de har lovet, en til en, men måske med 20, 30, 40 pct., og det kan være nok til at gå med for det ansvarlige valg, man jo tager som folkevalgt.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-05-21:
Det er også derfor, jeg forsøger at rejse en debat om pensionsafkastbeskatningen, PAL-skatten.
Så jeg er meget enig med ordføreren, og tak for det.
Steffen Larsen (LA), 2025-05-21:
Jeg skal heller ikke gøre det langt, vi har haft en lang dag allerede.
Jeg vil egentlig bare gerne takke ordføreren for at rejse spørgsmålet om PAL-skatten.
Det er jo en af de skatter, som vores borgere faktisk ikke opdager, fordi den bare æder renters rente af deres pensionsopsparing.
Og det at æde renters rente af folks pensionsopsparing er faktisk en af de mest gemene måder at beskatte på, for borgerne opdager det ikke rigtigt, fordi det foregår i pensionsselskabet.
Og det andet element, der ligger i det, er så, at det udskyder, hvornår de faktisk selv kan gå på pension, og hvornår de faktisk kan få udbytte af de investeringer, de har gjort i deres liv.
Det er jo en ærgerlig måde at beskatte borgerne på reelt set bare at tage deres investeringer, og det, de kunne være blevet værd over deres liv, bliver nu mindre værd.
Så jeg vil egentlig gerne bare takke ordføreren for at rejse spørgsmålet om PAL-skatten, for det er faktisk et yderst værdigt mål at diskutere den beskatning, da den rammer borgerne ekstremt hårdt, uden at de opdager det.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-05-21:
Mange tak for det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-21:
Jeg vil bare helt kort sige tak for talen.
Jeg synes, at der var et rigtig fint budskab om, at vi skal være bedre til at lytte til hinanden, og vi skal også være mere parate til at skifte holdning, hvis der er nogle andre herinde fra salen, der kommer med nogle gode argumenter, der kan give anledning til det.
Så det er bare en kort tak; jeg synes, det var en fin tale.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Jeg har da ikke sagt, at der ikke er råd til at investere i folkeskolen.
Det har vi jo gjort.
Vi bruger flere penge på folkeskolen i dag, end vi gjorde tidligere.
Jeg står på mål for den politik, regeringen fører.
Alle ved jo godt, at det ikke er Socialdemokratiet, der har ønsket alle de her skattelettelser.
Det ved alle jo godt.
Jeg er da glad for, at der er kommet en toptopskat, jeg er også glad for, at den enlige forsørger har fået et højere beskæftigelsesfradrag, og at beskæftigelsesfradraget af hævet i det hele taget, men politik er jo også at lave aftaler med andre.
Jeg skal lige sige, at det nok ikke var alle, der var lige så begejstret, som jeg var, for at vi så til gengæld har fået lavet et lønløft.
Det lavede vi ikke, dengang vi arbejdede sammen med SF, det har vi gjort sammen med nogle andre, og det er den bedste kommuneaftale i 15 år.
Så det er simpelt hen ikke en korrekt fremstilling af tingene, at der kun har været råd til det ene eller det andet.
Vi er jo lykkedes med igennem de senere år, ja, at give nogle skattelettelser, hvilket, når der er inflation, ikke er så dumt, samtidig med at vi har hævet ældrechecken og lavet nogle ret store investeringer i vores velfærdssamfund.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-05-21:
Jamen vi har haft debatten adskillige gange, hr. Anders Kronborg og undertegnede, og når det er, jeg siger, at den er overfinansieret, er det, fordi der kommer flere penge ind, end der er budgetteret med.
Man kan også bare sige, at så sætter vi bare PAL-skatten op til 30 pct., og så har vi masser af penge, borgerne opdager det i hvert fald ikke, hvis vi gør det.
Derfor har vi også haft en debat sideløbende om, om det skulle på årsopgørelsen.
Anders Kronborg (S), 2025-05-21:
Det er jo ikke et svar, når der ligger svar fra Skatteministeriet på, at det vil koste milliarder at finansiere en nedsættelse af PAL-skatten, bare at sige, at den er overfinansieret.
Altså, vi skal ud at finde milliarder, og der er ikke et pengetræ, vi bare kan pille pengene ned af.
Det er jo prioritering og politik – benhårde prioriteringer.
Er det ældreplejen?
Er det skolerne?
Skal vi ikke investere så meget i forsvaret?
Nu spørger jeg interesseret i en god demokratisk ånd, og jeg synes også, at der skal svares ordentligt.
Lad os nu få nogle konkrete svar fra ordføreren.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-05-21:
Svaret er, at PAL-skatten allerede er overfinansieret, meget simpelt.
Anders Kronborg (S), 2025-05-21:
Når vi snakker om en god demokratisk debat, er jeg helt med på, at det naturligvis også handler om at lytte, selvfølgelig, men det handler også om at svare præcist på spørgsmål.
Under førstebehandlingen i forhold til PAL-skatten spurgte jeg ordføreren til den store procentdel, vedkommende vil nedsatte PAL-skatten med, hvor finansieringen skal komme fra.
Vi har jo ikke bare et pengetræ, vi kan hive penge ned fra, det er velfærdssamfundet, der skal være med til at finansiere det her.
Er det øgede forsvarsudgifter, ordføreren vil tage det fra?
Er det skolerne?
Ordføreren gik selv på talerstolen ved tredjebehandlingen af forslaget, hvor jeg spurgte ordføreren om det en gang til.