runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-28:
Jeg tør ikke gå så vidt som til at svare på spørgsmålet om, hvorvidt forældre så pr. definition falder uden for loven.
Forældre vil jo også kunne straffes for medvirken i nogle af de her sager om æresdrab, vi har.
Der vil man jo også kunne straffes for medvirken.
Grunden til, at medvirken ikke dækker det her område, er, at der skal være en direkte, klar sammenhæng mellem en opfordring og en konkret forbrydelse, der har fundet sted.
Man skal med andre ord direkte kunne gå ind og dokumentere i en retssag, at person A har slået sit barn, og at det har vedkommende gjort efter at have hørt en prædiken af person B.
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at der er tale om en eller anden form for indskrænkning af såvel den materielle ytringsfrihed som den materielle religionsfrihed.
At det skulle være noget problem at ytre sig eller for den sags skyld dyrke sin religion uden samtidig at billige de her meget voldsomme forbrydelser, vil jeg så omvendt stille mig meget tvivlende over for.
Jeg er enig i, at der vil være en række bevisvanskeligheder og en masse, der vil falde uden for det her, måske også med brug af det, man i strafferetten kalder materiel atypicitet, altså at i det konkrete tilfælde vil fru Mette Bock jo ikke være at betragte som en religiøs forkynder, selv om jeg er med på, at vi selvfølgelig giver vores børn nogle værdier, og det kan herunder være religiøse værdier.
Mette Bock (LA), 2016-10-28:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er sådan set meget enkelt: Jeg vil høre, om ordføreren deler Dansk Folkepartis opfattelse af, at L 18 ikke så meget handler om en indskrænkning af ytringsfriheden som en indskrænkning af religionsfriheden.
Det var punkt 1. Punkt 2 er sådan set mere interessant.
Det handler om det her med religiøs opdragelse.
Det her skal jo ikke kun berøre det, der foregår på prædikestolen.
Det er også noget, som handler om ytringer i private hjem.
Jeg er en del af et hjem, hvor vi er medlem af folkekirken, og vi går i kirke.
Jeg har tre børn, de er voksne, de er også medlem af folkekirken, og de går også i kirke.
Jeg vil sige, at den religiøse oplæring, de børn har været igennem, primært er en religiøs oplæring, som har fundet sted i deres hjem.
Det er det, de er vokset op med.
Da dette lovforslag jo også omfatter det, der foregår i private hjem – og det er dér, den vigtigste religiøs oplæring finder sted overhovedet – hvordan forestiller ordføreren sig at det skal kunne gøre sig gældende inden for hjemmets fire vægge?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-28:
Jeg er enig i, at det er et svært område.
Det sagde jeg sådan set også i mit oplæg.
Det er jeg enig i.
At Enhedslisten er mere liberale end Venstre, tror jeg måske vil overraske nogle af Enhedslistens medlemmer, men lad nu det ligge.
Hvornår er en billigelse udtrykkelig?
Det er jo det, der fremgår af lovforslaget: Der skal ikke bare være tale om billigelse, der skal være tale om en udtrykkelig billigelse, og det er jo netop for at sikre, at domstolene ikke kommer ind i den gråzone, hvor man skal stå og overveje, om der måske kunne være tale om en lidt underforstået billigelse her.
Der skal være tale om en udtrykkelig billigelse: »Der står i disse skrifter, I skal gøre sådan« –
det er jeg ganske enig i eksempelvis vil være en udtrykkelig billigelse.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Jeg kan godt høre, at det gør ondt på ordføreren, at Enhedslisten er mere liberale end Venstre, som kalder sig Danmarks liberale parti.
Jeg kan godt høre, at det gør ondt på ordføreren, at man bevæger sig ud på en glidebane, hvor man er parat til at sætte ytringsfriheden til salg for at kunne sende et signal om, at man vil gøre noget ved vanvittige holdninger, hvilket man ikke gør.
Man forbyder dem, men det bekæmper dem jo ikke.
I forlængelse af mit spørgsmål fik jeg ikke nogen klar forklaring på, hvad der er billigelse, og hvad der er gengivelse af indhold fra religiøse skrifter.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge, hvornår en billigelse er udtrykkelig og ikke f.eks. underforstået eller indirekte.
Det er nemlig også meget uklart i lovforslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Jeg er helt enig, men jeg er nysgerrig med hensyn til mere straf på et tvivlsomt grundlag eller flere muligheder for dialog, for jeg mener egentlig, at den der normative diskurs, vi har samfundsmæssigt, præger vores normer og vores meninger i langt højere grad, måske eller på lige fod, i forhold til de her oplæringskredse.
Men hvad er ordførerens partis andre initiativer i forhold til antiradikalisering ud over den her tvivlsomme lovgivning?
Mette Bock (LA), 2016-10-28:
Jeg forstår det sådan, at forældre dermed pr. definition ligger uden for det her område.
Det vil jeg meget gerne have et klart svar på.
Så er der en anden ting, jeg gerne vil høre.
Nogle gange laver vi nye love i stedet for at bruge de love, der faktisk er der i forvejen, men vi ved jo, at der i straffeloven i § 23 allerede er en bestemmelse herom – altså om, hvis man i råd og dåd eller ved tilskyndelse opfordrer til konkrete ulovlige handlinger.
Hvad er det, der gør, at vi ikke kan bruge eksisterende lovgivning til det, vi er enige om vi gerne vil bekæmpe – altså, det er vi jo fuldstændig enige om alle sammen – i stedet for at begynde at lave nye love, hvilket i virkeligheden er en glidebane på vej mod en begrænsning af både religionsfrihed og ytringsfrihed?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Som jeg nævnte i min ordførertale, har vi jo en situation i dag, hvor ytringsfriheden ikke er absolut, men hvor der er nogle undtagelser, f.eks. i forhold til injurielovgivningen.
Vi har også racismeparagraffen.
Det er en paragraf, som har en særlig status, en paragraf, som kom efter de forfærdelige ting, vi så i forbindelse med anden verdenskrig.
Og derfor opfatter jeg det sådan, at den har en særlig status, og at den ikke kan sammenlignes med det, som vi ser i det her lovforslag, hvor ingen af dem, som foreløbig har stået heroppe på Folketingets talerstol og talt for lovforslaget, har været i stand til at præcisere, hvor afgrænsningen præcis er.
Men det kan jo være, hr. Jacob Mark kan hjælpe mig med det, når hr. Jacob Mark selv kommer herop, og så kunne jeg da også godt selv tænke mig at stille et spørgsmål til hr. Jacob Mark, nemlig hvordan hr. Jacob Mark f.eks. opfatter afgrænsningen i forbindelse med religiøse blade, og om f.eks. Kristeligt Dagblad er et religiøst blad, eller om det er et massemedie.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Tak for det, formand, og tak for ordførertalen.
Men jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål.
Hvis man ikke vil være med til det her, hvilke initiativer har man så selv?
For jeg går ikke ud fra, at hr. Rune Lund kunne lide at se det, han så i TV 2-dokumentaren, »Moskeerne bag sløret«.
Hvilke bud har man selv på at få løst de her problemer?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det drejer sig om grundlæggende frihedsrettigheder.
Jeg er et meget liberalt menneske.
Jeg tror på ytringsfriheden.
Jeg tror på, at argumenter i det åbne kan vinde.
Jeg tror på, at hvis ikke det er muligt at have en offentlig debat, vil det stærkeste arguments mulighed for at vinde blive svagere.
Jeg kan se, at når der kommer et lovforslag som det her, hvor man prøver at forbyde holdninger på forskellige måder, så skaber det nogle enorme afgrænsningsproblemer, som skader ytringsfriheden.
Desuden er der et grundlæggende problem i at gå ind og begrænse ytringsfriheden, for så giver vi lige præcis de mennesker, som vi ellers ville bekæmpe, skyts, fordi de kan gå ud og sige: Se bare, ytringsfrihed, grundlæggende rettigheder, demokrati er jo ikke for alle, men det er kun for dem, som har nogle bestemte holdninger.
Jacob Mark (SF), 2016-10-28:
Tak for det.
Ordføreren kalder sig selv grundlæggende liberal, og det kan jeg faktisk godt lide når venstrefløjen siger, for sådan ser jeg egentlig også mig selv, når det kommer til grundlæggende frihedsrettigheder.
Men der er jo stadig steder, hvor vi indskrænker for at beskytte.
Altså, det kunne være for at beskytte de svage, for at beskytte minoriteterne.
Og når vi er med i det her lovforslag, er det jo netop for f.eks. at beskytte børn mod undervisning i had og stening og pædofili – eller kvinder eller mænd for den sags skyld.
Et andet værn, vi jo også har, der skal beskytte en gruppe, er f.eks. racismeparagraffen, og når ordføreren siger, at ordføreren grundlæggende er liberal, og at man ikke må indskrænke ytringsfriheden, så vil jeg egentlig gerne høre: Hvad er ordførerens holdning til racismeparagraffen?
Skal den så også afskaffes?
Hvis nej, hvorfor ikke, og hvis ja, hvorfor?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Jeg kan sige, at vi generelt har et problem med offentligt ansattes ytringsfrihed, hvor der sker en begrænsning, og hvor ansatte i den offentlige sektor oplever, at der bliver lagt pres på dem fra ledelsens side til ikke at udtale sig i bestemte sager.
Det er et problem, fordi offentligt ansatte har en viden og nogle pointer, som er vigtige at få frem, når vi har en demokratisk debat.
Så er det selvfølgelig sådan, at der kan være konkrete ting, som man har viden om, og som vedrører konkrete mennesker eller konkrete situationer – altså en viden, som man har fået, fordi man varetager en specifik funktion.
Og der kan det jo sagtens være, at der er ting, man ikke må gå ud med, f.eks. fordi man har tavshedspligt.
Men det er for mig at se en anden problemstilling.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-28:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet til hr. Rune Lund, er, at jeg faktisk har en konkret situation med et asylcenter, hvor man har indført nogle kontrakter, hvor man skriver det her med, at alle former for udtalelser til pressen skal koordineres med ledelsen.
Alle har sagt, både kommuner og andre, at de mener, det er et problem.
Og en forespørgsel til Enhedslisten har givet det svar, at man mener, det her godt kan være okay, på grund af at det jo er sårbare mennesker.
Så det, jeg gerne vil spørge ordføreren om igen, er: Er det Enhedslistens holdning, at ytringsfriheden også gælder for frivillige og ansatte på asylcentre, så de kan sige, lige hvad de vil, til pressen, uden at det har konsekvenser?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet, men ytringsfriheden gælder jo for alle.
Det er det, som er essensen i ytringsfriheden.
Jeg kan svare meget klart: Ja, jeg tager afstand fra, at der bliver kastet maling.
Jeg mener, det er voldsudøvelse.
Jeg mener ikke, det er en demokratisk måde at agere på, og jeg mener, at der selvfølgelig skal tages afstand fra det.
Ja, jeg kan ikke se nogen som helst grund til, at man skulle gå ud og forbyde medier under nogen som helst omstændigheder.
Det er ikke bare noget, jeg siger.
Det er noget, Enhedslisten mener, og det er noget, vi har en meget klar holdning til.
Jeg må igen konstatere, at vi på en lang række områder her i Folketinget behandler forslag, hvor Venstre sammen med andre partier vil være med til at vedtage ting, som indskrænker og begrænser ytringsfriheden, mens det er venstrefløjen, heriblandt Enhedslisten, som ofte holder frihedens fane højt, og som forsvarer de grundlæggende frihedsrettigheder.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-28:
2013 er altså længe efter, at Enhedslisten blev startet.
Og vil Enhedslisten tage afstand fra de personer, der kastede maling på den daværende statsminister og den daværende udenrigsminister?
Begge spørgsmål kan besvares med et ja eller et nej.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Jeg kan sige, at Enhedslistens holdning til ytringsfriheden er helt klar.
Det har den været fra Enhedslistens dannelse, lige siden starten af 1990'erne.
Jeg kan også sige, at nu drejede malingsagen sig jo om – jeg ved ikke, hvor meget tid jeg skal bruge på det – at der var nogle mennesker, der kom ind på Christiansborg og sagde, at de skulle op og besøge et medlem af Folketinget, som i dag er medlem af den socialdemokratiske gruppe her i Folketinget.
Dengang var det sådan, at man kom ind i Folketinget og sagde, at man skulle herind, og at man skulle besøge nogen, og så blev man spurgt af vagterne: Kender du vejen?
Det var sådan, det var dengang.
Men det, som er problemet her, og det er der, hvor hr. Jan E. Jørgensen har det store problem, er, at et parti, som kalder sig Danmarks liberale parti, i virkeligheden i stadig højere grad er parat til at sælge ud af grundlæggende frihedsrettigheder for at fremstå som handlekraftig, ovenikøbet uden at være handlekraftig.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-28:
Men jeg er bare så glad for, at Enhedslisten har meldt sig ind i partier, der støtter ytringsfrihed.
Og så vil jeg høre ordføreren, hr. Rune Lund, hvordan han forholder sig til hovedbestyrelsesmedlem Katrine Toft Mikkelsen fra Enhedslisten, der har udtalt, at efter revolutionen vil det være nødvendigt at forbyde visse medier.
Jeg vil også spørge, om vi nu omsider kan få Enhedslistens klare afstandtagen fra de personer, som Enhedslisten havde lukket ind på Christiansborg, og som kastede maling på daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen og daværende udenrigsminister Per Stig Møller.
Det kan vel ikke ligefrem siges at være en handling, der var rigtig sådan ytringsfrihedsfremmende.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Vi fremlagde sidste år vores egen antiradikaliseringsplan, og den har to grundlæggende elementer, nemlig et konsekvent forsvar for demokratiet og grundlæggende frihedsrettigheder kombineret med et stort fokus på forebyggelse og den sociale indsats.
For vi ser jo netop desværre, at de mennesker, som kan blive rekrutteret til terror i Europa i disse dage, er mennesker, som er kendetegnet ved at være unge mænd, der lever på kanten af samfundet, og som også i nogle tilfælde har en psykisk diagnose.
Her er det altså sådan, at det handler om at styrke velfærden, det handler om at styrke forebyggelsen, det handler om at styrke den sociale indsats og gøre det med det lange seje træk.
Man skal tage fat på folk allerede i folkeskolen.
Det er det, som vil ændre noget.
Det kan vi godt gøre uden at ødelægge demokratiet ved at undergrave vores grundlæggende frihedsrettigheder.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Jeg er bare ret overrasket.
Jeg havde jo regnet med, at hr. Rune Lund ville have brugt sin taletid på at fremlægge en masse forslag til, hvordan man så kunne komme de her problemer til livs.
I stedet for valgte hr. Rune Lund bare at kritisere og kritisere det, andre har lagt frem.
Havde det ikke være mest fair at komme med sine egne synspunkter?
Hvad vil man gøre, hvis man altså synes, at det, man så i »Moskeerne bag sløret«, er et problem?
Det kan også være, at ordføreren ikke synes det, og så kan man jo fortælle det.
Men hvilke initiativer har Enhedslisten selv at byde på?
Preben Bang Henriksen (V), 2016-10-28:
Jeg kan afsløre, at Venstre også kan støtte forslaget.
Tager vi sagens gang i kronologisk orden, starter den jo op med, at der kommer en stævning, og her lægger vi til grund i lovforslaget, at det nu skal være muligt sammen med stævningen at vedlægge en forud indhentet teknisk erklæring, der kan støtte, hvorfor man lige er nået til den pågældende påstand.
Det er der dybest set ikke noget nyt i, fordi det har været retspraksis i de sidste 10 år, efter at Højesteret afsagde kendelse om det.
Men nu får vi det i hvert fald lovfæstet, så tak for det.
Så er der kommet orden i den side af sagen.
Når sagen så kører sin gang
, ja, så kan det være en sag af teknisk karakter, hvor der skal udmeldes en skønsmand, og det har også fungeret i mange år, men vi har altså set eksempler, hvor skønsmænd kan have forskellig opfattelse af de tekniske regler, om jeg så må sige, de tekniske vurderinger, de forskellige skoler, som nogle tidligere ordførere var inde på.
Der har det måske været uheldigt, at det har været så besværligt at få flere skønsmænd sat på sagen.
Det er det ikke nu med forslaget.
Nu kan man få udmeldt flere skønsmænd, og så må det dybest set være op til retten til sidst at tillægge skønsmændenes erklæringer den bevisværdi, som man nu engang ønsker.
Jeg må sige, at den mulighed eksisterer sådan set allerede i dag i retsplejeloven, men den er meget besværlig, kan jeg sige.
Med forslaget her skulle det blive en kende nemmere.
Er der så ikke ulemper ved forslaget?
Jo, det skal også med, at det er endnu et søm til kisten, der gør, at det er tungt at gå i retten.
Skønsmænd sliber ikke uden vand.
Der skal jo være nogle til at betale også for skønsmand nummer to og for den, der i øvrigt lavede erklæringen inden retssagen.
Hvem kommer til at betale i hvert fald for skønsmand nummer to?
Det gør taberen af sagen, så det bliver altså endnu en gang en lille smule mere risikabelt at gå i retten, og lidt flere penge kommer på højkant rent omkostningsmæssigt.
Men når for vejes imod, ja, så er det et udmærket forslag, som Venstre selvfølgelig kan støtte.
De afholder desværre mange mennesker, der har ret, fra at gå i retten, og det må vi se på ved en anden lejlighed.
Men forslaget her er ganske glimrende.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Lovforslaget her kommer som følge af Retsplejerådets betænkning om den civile retspleje og har til hensigt at øge mulighederne for brug af synog skønsmænd.
Som konsekvens af forslaget kan retten fremadrettet udpege to eller flere syn- og skønsmænd, selv om de måtte have samme speciale eller fag.
Retsplejerådet argumenterer for, at der inden for et sagsområde kan findes flere opfattelser eller skoler, om man vil, og derfor kan det være et naturligt skridt at tage, hvis man skal kaste så meget lys over en sag som muligt.
Derudover argumenteres der i forslaget for at udvide muligheden for nyt syn og skøn.
I dag ville man som utilfreds part som regel alene have mulighed for at stille kritiske spørgsmål til det syn og skøn, man måtte være uenig i.
Det kan f.eks. ske, hvis der er flere retninger i et fag, som man vil have belyst.
Derudover lægger forslaget op til flere muligheder for fremlæggelse af sagkyndige erklæringer og sagkyndige moderklæringer.
Alt i alt synes vi, det her virker ret fornuftigt, og derfor regner vi også med at støtte forslaget.
Astrid Krag (S), 2016-10-28:
Tak for det, hr. formand.
Formandens lidt søgende blik er udtryk for, at jeg er her på vegne af Socialdemokraternes retsordfører, fru Trine Bramsen.
Det omhandler sagkyndiges bevisførelse i form af bl.a. syn og skøn, der ofte tillægges stor bevismæssig vægt.
Lovforslaget giver øget mulighed for at anvende skønsmænd med samme faglige baggrund, så der kan være flere faglige vurderinger.
Det foreslås også, at der indføres udvidede muligheder for fremlæggelse af sagkyndige beviser i civile retssager, og der lægges op til udvidet adgang for, at parterne i en civil sag kan fremlægge sagkyndige erklæringer, der ensidigt er indhentet af den enkelte part forud for sagens anlæggelse, som det har udviklet sig i retspraksis.
Modparten skal i sådanne tilfælde kunne fremlægge en ensidigt indhentet moderklæring, selv om denne først har kunnet indhentes efter sagsanlægget.
Så foreslås det, at parterne i en civil sag i enighed og med rettens tilladelse kan beslutte, at der som led i bevisførelsen kan fremlægges sagkyndige erklæringer, som parterne hver især indhenter efter sagsanlægget, enten som supplement til eller i stedet for syn og skøn.
Der er nogle meget overskuelige kommentarer i høringssvarene, som ministeriet jo også svarer på, og derfor skal jeg meddele, at vi i Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-28:
Tak for det.
Det giver rigtig god mening for borgernes tryghed, for familiernes tryghed, og vi kan støtte forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Hvem er det dog, der er så høj, at jeg må køre pulten heroppe ned?
Jeg har mistanke om, at det er hr. Peter Kofod Poulsen, der hele tiden kører den op.
Nå, det er hr. Rune Lund.
Jamen man kommer jo fra den yderste højrefløj til den yderste venstrefløj.
De bevæger sig begge højt oppe i skylagene.
Vi andre er så meget mere jordbundne.
Det er fis og ballade!
Det her er faktisk et meget alvorligt emne, som måske heller ikke er blevet taget helt alvorligt nok tidligere, men til gengæld er der bred opbakning til at tage det meget alvorligt nu, og derfor bakker vi også op om forslaget.
Det siger sig selv, at stalking er en akut tilstand, som offeret ikke har lyst til at være i, mens vedkommende går og venter måneder på, at en politidirektør får afgjort, om der er grundlag for, at der skal forkyndes et tilhold.
Derfor synes vi, det er rigtig fornuftigt, at vi indfører det her midlertidige strakstilhold, for det gør, at man kan reagere hurtigt, samtidig med at man fastholder det egentlige tilhold, som kommer efterfølgende, og hvor retssikkerheden så bliver sikret.
Der tages hensyn til den akutte situation, som stalkingofferet befinder sig i, mens der selvfølgelig samtidig lægges vægt på, at der også skal være retssikkerhed for den, som tilholdet rettes mod.
Det synes vi er en rigtig fornuftig balance, som vi kan bakke op om.
Det, vi så også vil interessere os en smule for, er, hvordan politiet vil bidrage til, at tilholdet også bliver overholdt.
Vi har hørt historier – det er ikke for at kritisere politiet – hvor nogle har ment, at et tilhold måske i virkeligheden ikke var så meget værd, når det kom til stykket.
Det bliver selvfølgelig afgørende at følge, om vi altså ikke bare får paragrafferne på plads, men at vi også sikrer en effektiv overholdelse og sanktionering af både det midlertidige, men også det endelige tilhold.
Men fuld opbakning herfra.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Jeg er igen standin for vores retsordfører, Carolina Magdalene Maier.
Det er en svær hensynsafvejning i forhold til forurettede.
Der skal være langt, langt større fokus på forurettedes rettigheder og behov i det danske straffesystem i dag.
Ligeledes skal vi selvfølgelig beskytte dem, der får det her strakstilhold.
Det sidste er, at vi i høringssvaret lægger mærke til bekymring om forældremyndighedssager, og det vil vi gerne have yderligere belyst i udvalgsarbejdet.
Christina Egelund (LA), 2016-10-28:
Stalking er en dybt krænkende indgriben i et andet menneskes liv og tryghed.
Derfor er det godt, at vi med det her lovforslag sikrer muligheden for at meddele strakstilhold for derved midlertidigt at beskytte den forurettede og eventuelt dennes familiemedlemmer, indtil politidirektøren kan træffe en endelig afgørelse om tilhold.
Som Institut for Menneskerettigheder bemærker i sit høringssvar, har staten en positiv forpligtelse til effektiv beskyttelse af den enkelte mod andre private personers krænkelser af privatlivet, og det er præcis det, det her handler om.
Det står således nagelfast i bemærkningerne til lovforslaget, at den kompetence ligger hos politidirektøren.
Vi finder således, at der i lovforslaget er den rigtige balance mellem hovedintentionen, nemlig mere effektivt at beskytte ofre for stalking og den mistænktes retssikkerhed.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-10-28:
Det er et meget stort spørgsmål, nemlig spørgsmålet om, hvorfor folk afholdes fra at gå i retten af økonomiske grunde.
Det er der mange der bliver.
Hvad kan vi gøre for at skære ned på retssagens omkostninger?
Det kan gennemføres uden advokater osv.
Det er i hvert fald én måde, og man kunne kigge på erfaringerne fra den ordning, herunder om grænsen skal hæves.
Jeg har faktisk ikke hørt nogen ufordelagtigheder om ordningen.
Det kunne jo så tages som udtryk for, at man ikke behøver advokater til retssager, men lad nu den diskussion ligge.
Men herudover har spørgeren jo fuldstændig ret.
Her må jeg sige, at lige nøjagtig i relation til det her forslag må jeg håbe, at dommeren udøver sin kritiske sans, i forhold til om der skal tillades en skønsmand nummer to og dermed en fordyrelse af sagen for taberne.