runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-04-02:
Tak for svaret.
Jeg udtaler mig gerne om konkrete sager, for det er trods alt de konkrete sager, der, kan man sige, er resultatet af den politik, vi fører herinde, eller det, som flertallet beslutter sig for skal være lov og ret hertillands.
Og den her sag er åbenlyst grov, fordi det er et misbrug begået af en autoritet, kan man sige, i et barns liv, som har stået på over flere år, og jeg tror, at det falder ganske mange mennesker for brystet, sådan har jeg det i hvert fald selv, når man, bare fordi man så i øvrigt har begået alle mulige andre former for grov kriminalitet, så for strafrabat.
I den her sag kommer retten jo frem til, at ja, personen er skyldig, ja, personen har gjort det, anklagemyndigheden siger, ja, personen har misbrugt et barn igennem 5 år, og man kommer så frem til, at straffen er 0 år, 0 måneder, 0 uger, 0 dage, bare fordi man i forvejen har begået andre former for grov kriminalitet.
Det er da et princip, vi må kunne gøre op med her i Danmark.
Jeg ved så godt, at vi ikke sætter folk fri, for personen sidder stadig nogle år i fængsel, mange år, men vi kan da ikke sige, at det er straffrit, bare fordi vedkommende har begået så meget kriminalitet.
Så jo mere kriminalitet, man begår, jo mere kriminel, man er, desto mere rabat får man.
Vi burde da have et helt omvendt system: Jo mere lovlydig, du er, jo bedre menneske, du er, jo mindre, du skader andre, desto flere muligheder har du i det her samfund.
Så vil jeg i øvrigt blæse på al mulig forebyggelse i den her sag, for der er kun én straf tilbage, og det er, at den her person forhåbentlig, ligesom andre, der måtte gøre det samme, skal være låst inde i rigtig, rigtig mange år.
Jeg synes, at det er klogt, at regeringen sætter gang i en strafreform, og jeg ønsker det projekt al mulig held og lykke, og vi vil gerne fra vores side byde os til og hjælpe alt det, vi overhovedet kan.
Det, jeg vil høre regeringen om, er, om der i den strafreform er planer om at tage et opgør med strafrabatten, som i den her sag i den grad, synes jeg, er uretfærdig?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-02:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg er enig med hr. Peter Kofod i, at den her type af alvorlige forbrydelser skal straffes, og at de skal straffes hårdt, for folk, som begår den her type forbrydelser, skal tages væk fra gaden i så lang tid som overhovedet muligt.
Der er derfor også en strafferamme på op til 12 års fængsel for den her type forbrydelser, og den nærmere vurdering af både sagens omstændigheder, og hvad der ligesom ellers er, er det til syvende og sidst op til anklagemyndigheden at nedlægge påstand om, altså om man mener, at den kan føre til dom, og så er op til domstolene at afveje det.
Det er det konkrete, jeg som justitsminister er tilbageholdende med.
Al respekt for, at hr. Peter Kofod ikke har de samme overvejelser, men det har jeg nu engang.
Når det er sagt, er jeg glad for, at hr. Peter Kofod og Dansk Folkeparti gerne vil medvirke i en strafreform, for det bliver der behov for.
Jeg håber meget på, at vi er en række partier, som ser ens på det her, og som kan gå sammen om at skærpe straffen for de alvorlige, personfarlige forbrydelser, og det gælder jo altså også bl.a. grov vold, voldtægt, herunder overgreb.
Peter Kofod (DF), 2025-04-02:
Jeg har fuld respekt for, at man ikke kan gå ind i den konkrete sag.
Jeg accepterer, at sådan må det være som justitsminister en gang imellem.
Men nu spurgte jeg jo til det generelle princip om strafrabatten.
Så uden at forholde sig til den konkrete sag mener jeg godt, man kan sige, om det er regeringens position, at man vil tage et opgør med den strafrabat, der så i den her sag så får den konsekvens, at 5 års seksuelt misbrug af et barn giver nul dages ekstra fængsel.
Så vil jeg spørge om erstatninger.
I den her sag er der en erstatning på 40.000 kr. til det barn, det er gået ud over.
For 14 dage siden stod jeg her i Folketingssalen, fordi staten havde uddelt en bøde på 50.000 kr. til en mand fra Vejle, der var kommet til at sælge en flaske gin til en 17-årig.
Der er da noget fuldstændig galt med den måde, vi straffer på, uddeler bøder på og giver erstatninger på.
Der var måske noget at se på også.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-02:
Og i den forbindelse foretages der så en vurdering af, om der er grundlag for at antage, at samtidig påkendelse også af det eller de behandlede forhold ville have medført forhøjelse af straffen.
Her bliver så reglerne om fællesstraf relevante, for i det danske straffesystem anvender vi en grundsætning om modereret kumulation.
Det betyder, at straffen som udgangspunkt ikke udmåles selvstændigt for hver enkelt overtrædelse, der pådømmes sammen, men at der fastsættes en fællesstraf inden for den strengeste af de strafferammer, der kommer i betragtning.
Peter Kofod (DF), 2025-04-02:
En anden måde at løse det her på kunne også være, at man sagde, der er nogle former for kriminalitet, der er så forfærdelige og afskyelige, at vi som samfund vil kunne straffe dem, uanset hvad der så måtte finde sted i en forhandling i en retssag.
Det kunne jo være, at man f.eks. sagde, at vi skal have minimumsstraffe på bestemte områder, f.eks. når det kommer til kriminalitet mod børn, hvor det handler om årelangt seksuelt misbrug.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-02:
Der er ikke nogen tvivl om, at fru Mette Thiesen har fuldstændig ret, når hun siger, at politiet jo på mange forskellige leder og kanter på grund af et mere komplekst kriminalitetsbillede er presset og presset på ressourcer.
Og derfor tror jeg også, at selv om jeg grundlæggende og principielt mener, at det er politiet, der skal efterforske de her forbrydelser, så er der heller ikke er nogen tvivl om, at der i praksis, hvis der er nogen, der stikker af fra regningen på en restaurant, er en risiko for, at der er et spørgsmål om, om det her bliver efterforsket i bund.
Det tror jeg man må være ærlig at sige.
Derfor synes jeg kun, det giver mening dels at gøre brancher, herunder restaurationsbranchen, opmærksom på, at der rent faktisk i dag i tv-overvågningsloven er muligheder for, at man kan dele billedmateriale med hinanden, dels, at vi også arbejder med, at det teknisk bliver nemmere og lettere tilgængeligt for erhvervsdrivende at dele billeder med hinanden med henblik på at forebygge kriminalitet.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-02:
Tusind tak, formand.
Finder ministeren det rimeligt, at man som erhvervsdrivende ikke må dele videomateriale af personer, som f.eks. åbenlyst løber fra en regning på en restaurant, stjæler fra en butik eller udøver hærværk, og hvis man gør det, så risikerer man en stor bøde, eller agter ministeren at lempe reglerne, så man i det mindste i de åbenlyse tilfælde må dele videomateriale?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-02:
Mange tak til fru Mette Thiesen for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at sige, at jeg vitterlig godt kan forstå den frustration, som erhvervsdrivende oplever, når der stjæles fra deres butik eller nogen løber fra regningen, for det er fuldstændig uacceptabelt.
Sigtelsesprocenten i sager om butikstyveri er generelt meget høj på tværs af landet, de fleste steder faktisk over 90 pct.
Regeringen har fokus på problemet.
Senest har vi med virkning fra den 1. februar 2025 skærpet straffen for butikstyveri og hæleri.
Tilbage i maj 2018 blev reglerne om tv-overvågning ændret, så erhvervsdrivende fik bedre muligheder for at dele overvågningsbilleder med hinanden.
Erhvervsdrivende kan derfor allerede i dag dele overvågningsmateriale, hvis betingelserne i tv-overvågningsloven er opfyldt, og det indebærer bl.a., at delingen skal ske i et lukket system, og at der skal indhentes tilladelse fra Datatilsynet.
Betingelserne er fastsat for at sikre mod fejl og mistænkeliggørelse af uskyldige og skal selvfølgelig sikre en balance mellem behandlingssikkerhed på den ene side og kriminalitetsbekæmpelse på den anden side.
Og jeg fortsætter selvfølgelig dialogen med både dem og andre aktører om indsatsen mod butikstyveri.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-02:
Jamen vi ser jo desværre ret ofte de her konkrete eksempler.
Nu var det seneste tilfælde, jeg så, ejeren af Feed Bistro, som var ude at sige: Jeg har simpelt hen nogle, der kommer og spiser for 3.000-4.000 kr. og så render fra regningen, og vi kan simpelt hen se dem på det her videomateriale, og jeg vil egentlig gerne have mulighed for i en eller anden grad at kunne advare mine restauratørkollegaer, altså at kunne dele det her videomateriale, sådan at de her mennesker ikke kan komme ind på nogen andre restauranter.
Jeg tror, at langt de fleste danskere sidder derhjemme og tænker, at det er rigtig ærgerligt, hvis vi ender der, hvor man skal til at betale forud som almindelig restaurantbruger, fordi der er nogle enkelte, som ikke kan finde ud af det.
Så derfor stiller jeg det her spørgsmål i dag, altså fordi jeg faktisk også undrer mig over, at man ikke i langt videre udstrækning kan dele det her videomateriale, sådan at folk ligesom kan genkende de her personer og gå uden om dem, når de kommer ind i deres restaurant.
Vi ser jo desværre en restaurantscene i København, som, ud over at den er virkelig, virkelig god, også byder på rigtig meget restaurantdød, og der er rigtig mange, som må dreje nøglen om.
Så derfor taler det her jo ind i en problematik, som også er der lige nu, nemlig hvor de her restauratører – langt de fleste af dem – faktisk gør et sindssygt godt stykke arbejde, men hvor de faktisk også får svært ved at få det hele til at løbe rundt, hvis folk bare kommer ind og spiser og så render fra regningen.
Så har ministeren tænkt sig at skærpe reglerne på det her område i forhold til det med deling af videomateriale?
For det er jo ikke første gang og desværre heller ikke sidste gang, at vi ser nogle af de her meget, meget grelle eksempler.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-02:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er noget svineri – for at sige det på dansk, så det ikke misforstås – når folk løber fra regningen på en restaurant, som er det eksempel, fru Mette Thiesen bruger.
Og hun har jo fuldstændig ret i, at det er noget, der er med til at svække vores ellers meget høje tillid til hinanden.
Det skader jo branchen og forretningerne i almindelighed, men det skader også tilliden i samfundet i særdeleshed.
Altså, jeg tror og fastholder, at det er rigtigt, at det er politiet, der vurderer, om overvågningsbilleder af formodede gerningspersoner skal offentliggøres.
Det tror jeg er et grundlæggende godt princip at holde fast i.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-02:
Det, der bare tit er udfordringen, er jo, at selv om jeg også om nogen sætter ekstremt stor pris på vores dygtige, dygtige betjente rundtomkring – ikke så meget politiledelsen, men de dygtige betjente – så er vores polit også voldsomt udfordret.
Og det er altså ikke altid, at de bare lige kommer og kan fange de her folk, som åbenlyst svindler og bedrager, stjæler og, vil jeg sige igen, render fra regningen.
Så kan ministeren ikke godt forstå, at de erhvervsdrivende er voldsomt frustrerede over det her – og i særdeleshed, fordi de, som har retten på deres side, faktisk ikke må dele materialet af hensyn til tyveknægtene?
Altså, det virker jo helt absurd.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-02:
Jeg tror ikke, at det isoleret set er af hensyn til tyveknægtene; det er jo af hensyn til det princip, at vi prøver at sikre, at den ene borgers mistanke mod den anden ikke fører til, at der bliver almindelig adgang til at hænge hinanden ud som kriminelle på nettet.
Men som jeg nævnte før, kan erhvervsdrivende altså allerede i dag dele overvågningsmateriale, hvis det er, at betingelserne i tv-overvågningsloven er opfyldt, herunder at der selvfølgelig også er indhentet tilladelse fra Datatilsynet.
Og det er faktisk allerede givet tilladelse efter de nye regler.
Den har Datatilsynet givet til Dansk Erhverv med henblik på deling af tv-optagelser mellem erhvervsdrivende i systemet Crimestat.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-02:
Jeg mener dog – fordi jeg tænker, at det bestemt ikke er alle eksempelvis restauranter eller alle butikker, der er med i det her overordnede, eksempelvis Dansk Erhverv – at der stadig væk vil være nogle, der enten ikke ved det, eller som ikke er medlem af og ikke kan være en del af det her lukkede rum, og derfor står de stadig væk i en rigtig, rigtig dårlig situation, når de oplever, at folk smutter fra regningen eller simpelt hen stjæler fra deres butik.
Så hvordan kunne vi ellers gøre det endnu bedre end det, som er i dag?
For det er til stor frustration for rigtig mange, og det ender højst sandsynligt med at have konsekvenser for alle os, der godt kan finde ud af at overholde reglerne.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-02:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at det til syvende og sidst påhviler domstolene at foretage den afvejning af de mange forskellige omstændigheder i en konkret sag, når man udmåler straffen.
Derfor er minimumsstraf ikke noget, regeringen arbejder med.
Men når det er sagt, er det, vi til gengæld arbejder med, ikke bare alene at forhøje strafferammer for de alvorlige, personfarlige forbrydelser, men i virkeligheden også at gøre det til et stærkere og mere udtalt element i lovforarbejderne, hvordan man så skal straffe i givne sager.
Det tror vi bliver vigtigt, og det glæder vi os til at drøfte videre med Dansk Folkeparti i forhandlingerne om en ny strafreform.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-02:
Tak for det.
Mener ministeren fortsat, at EU's krav om bæredygtighedsrapportering kan blive en konkurrencefordel for danske virksomheder?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-02:
Nu synes jeg, det er vigtigt at skille det ad.
Det er jo rigtigt, at der er hele spørgsmålet om biokul, altså produktet, der skal bringes ud efterfølgende, og det tror jeg nu i øvrigt også er forbundet med temmelig store problemstillinger.
Men det, vi diskuterer her, er jo selve produktionen, altså på de her såkaldte pyrolyseanlæg, som er fuldstændig nye.
Det er en uprøvet teknologi.
Det første anlæg ligger oppe ved Hjørring, og jeg har været oppe at besøge naboerne til anlægget deroppe.
Jeg bor selv i området deroppe, og jeg kan jo konstatere, at der stinker fra det anlæg, og det gør der dagligt.
De borgere, der bor i området, altså i Rakkeby og Smidstrup, er jo underlagt de gener.
Det er klart, at når de oplever det, går de til den myndighed, der giver tilladelsen.
Og hvem er så det i det her tilfælde?
Det er Hjørring Kommune.
Når man så snakker med Hjørring Kommune, kan man høre, at de også føler sig efterladt.
De har ikke noget fagligt grundlag for det.
Når de så rækker ud til Miljøstyrelsen, får de bare beskeden: Jamen det må I finde ud af; det er jeres opgave.
Det spørgsmål, de sidder med i kommunen, er: Hvad er det, vi skal måle for?
Hvad er det for nogle grænseværdier, vi skal forholde os til?
Hvordan sikrer vi, at der bliver lavet repræsentative målinger, hvor der tages højde for vindretning, og om der bliver produceret på anlægget i det hele taget?
Så kommunen står jo også i en usikker situation, og hvem er det så, der bliver efterladt med sorteper?
Det er jo derfor, jeg stiller dette spørgsmål til ministeren, for jeg synes, at ministeren og Miljøstyrelsen svigter deres ansvar i den her sag.
Det er muligt, at lovgrundlaget er på plads, men der må være en anerkendelse af, at i det her tilfælde med en ny og uprøvet teknologi er det borgere, der bliver brugt som forsøgskaniner, uden at vi kan pege på en myndighed, som har den tilstrækkelige faglige viden til at kunne garantere deres sikkerhed.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-02:
Ja, og jeg kan sagtens forstå argumentationen her, og jeg er faktisk enig i, at der er behov for generelle nationale regler, der skal kunne passe alle steder i forhold til alle jordforhold, naboforhold, vindforhold og andet.
Der er behov for de her nationale regler, og dem er vi i gang med at lave, og det er vi faktisk også på en række andre områder, hvor det kunne være ønskværdigt, at vi havde dem, men så ikke har.
I mellemtiden rådgiver vi så godt, vi kan, og jeg kan garantere, at vi styrker rådgivningen, og at der også kommer en vejledende udtalelse fra Miljøstyrelsen præcis om det her problemfelt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-02:
Men det hjælper jo ikke de borgere, der står derude.
Altså, det er da muligt, at man gerne vil lave noget på sigt, men lige nu er problemet jo konkret.
Der er borgere, som flytter fra deres bolig, fordi de ikke kan være i det.
De har en bolig, og det er der, de gerne vil bo, det er der, de gerne vil have deres familie, men de føler sig nødsaget til at flytte, og der er ikke nogen myndigheder, som kan give dem nogen garantier og sige til dem, at der ikke er nogen risici her.
Jeg står med nogle af svarene fra Miljøstyrelsen til kommunen, som vi har fået, og der skriver Miljøstyrelsen jo bare, at man har taget kontakt til Hjørring Kommune med henblik på inddragelse og videndeling om problemstillingen.
Altså, Miljøstyrelsen rækker nærmest ud til Hjørring Kommune og spørger: Hvad kan I bidrage med af viden til os?
Det er da en fuldstændig skæv ansvarsfordeling.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-02:
Jeg tror nu, det er meget klogt, at Miljøstyrelsen i arbejdet med de nationale regler rækker ud og prøver at samle op på, hvad man har af erfaringer de steder, hvor man har erfaring.
Så nævner hr. Peder Hvelplund lugtgener.
Og uanset hvordan det er, skal man jo som myndighed gribe ind, og det kan jeg så forstå at Hjørring Kommune har gjort.
Det er i hvert fald den sidste opdatering, jeg har fået.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-02:
Jeg kan høre, at ministerens viden om de konkrete forhold deroppe stadig væk er mangelfuld.
Nu har jeg talt med de gode borgere deroppe, og det er jo heldigvis gæstfrie og venlige borgere.
Jeg har været oppe og besøge dem, og jeg har fået en invitation med til ministeren.
De gode borgere deroppe vil gerne invitere ministeren på et besøg derop, så han ved selvsyn kan konstatere, hvad for nogle konkrete forhold, der er, og så man kan tale om, hvilke løsningsmuligheder der kunne være.
Den invitation vil jeg gerne viderebringe til ministeren, og jeg vil også gerne have et svar på, om jeg kan tage et positivt svar med tilbage, for i så fald er jeg sikker på, at vi nok skal få klaret de praktiske formaliteter i forhold til det.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-02:
Mange tak for det.
Hr. Peder Hvelplund kender mig godt nok til at vide, at jeg aldrig siger nej til at komme ud i Danmark, så det vil jeg meget gerne gøre.
Det vil kunne være godt både at møde de mennesker, men også ved selvsyn se den situation, de står i.
Så det siger jeg tak for.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-02:
Jeg kører lige talerpulten lidt ned, så den ikke er helt oppe i hovedet på mig.
Hvilke konkrete initiativer vil ministeren tage, for at Fasar Abrar Raja får frataget retten til førtidspension, og vil ministeren ligeledes sikre, at kriminelle bandemedlemmer fremover mister retten til danske offentlige ydelser?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-02:
Nej, for udbringning af biokul på landbrugsjord kræver en tilladelse, og det følger fuldstændig af miljøbeskyttelseslovens § 19, stk. 1, fordi biokul som bekendt kan indeholde stoffer, der kan være skadelige for miljøet.
Derfor følger det fuldstændig af lovgivningen, at det er kommunerne, der træffer de her afgørelser.
Vi er i § 19, og det her er så stk. 4.
Der er tale om, at kommunen har til opgave at foretage en konkret vurdering af, hvorvidt det pågældende materiale udgør en risiko på det specifikke sted, hvor den her udbringning skal finde sted.
Så er det også sådan, at vores kommuner har mulighed for at kontakte Miljøstyrelsen for at få vejledning om, hvordan de skal forstå reglerne.
Det er en fuldstændig velkendt arbejdsdeling; det er der intet nyt i.
Det følger fuldstændig, som jeg nævnte, af loven.
Og jeg har stor forståelse for, at det er en høj kompleksitet, der kan være, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at vores kommuner – og det vil sige også naboer – ikke lades i stikken i den her situation.
Jeg er helt overbevist om, at der er et stort potentiale i CO 2 -reduktioner via produktion af biokul.
Det har regeringen jo også lavet en strategi for, og i den strategi ligger også, at vi er ved at forberede nationale regler om brug af biokul.
vil vi vejlede vores kommuner, og den vejledning bliver styrket i den kommende tid, når der kommer vejledende udtalelser fra Miljøstyrelsen, og vi gør, hvad vi kan, for at vejlede, imens vi forbereder arbejdet med at lave nationale regler.
Jeg er enig i, at det bedste ville være nationale regler, men vi er i den situation her, ligesom vi er mange andre steder, at før de laves, må vi vejlede kommunerne.
Morten Bødskov (S), 2025-04-02:
Ja, det mener jeg, og det gør jeg, fordi den grønne omstilling er vigtig for danske virksomheder, ikke bare for virksomheder, men også for job og vækst.
Jeg må ærlig talt indrømme, at når jeg lytter til spørgsmålet, kan jeg jo godt høre, hvad det er, der spørges til, og jeg synes faktisk, det er meget bekymrende, at Liberal Alliance med det her spørgsmål er med til at skabe usikkerhed om det, som er og har været den største dynamo for udviklingen i Danmark, når vi ser på, hvad der har skabt vækst og beskæftigelse i hele Danmark de senere år, nemlig den grønne omstilling.
Det er i hele Danmark og især i vores landdistrikter, at den grønne omstilling har fået fat, og at der er skabt i tusindvis af arbejdspladser.
Hvis det skal fortsætte, kræver det en stærk dansk konkurrencedygtighed, og derfor har Danmark sat sig i spidsen for at få ryddet op i EU's bæredygtighedsrapportering, og det gør vi for at sikre fortsat grøn vækst, fortsat flere grønne job og en fortsat stærk grøn dansk konkurrencefordel.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-02:
Jeg tror, man skal være politiker for at forstå den logik.
For ministeren har jo selv udtalt, i forbindelse med at man selv indførte lovgivningen om bæredygtighedsrapportering i Danmark, at den lovgivning, man indførte kunne blive en konkurrencefordel for Danmark.
Nu står man så få år senere og siger, at man skal have ryddet op i det, som var en konkurrencefordel for 2 år siden, og man siger tilmed, eller man er i hvert fald citeret for det på Erhvervsministeriets egen hjemmeside, at de her bæredygtighedsrapporteringskrav og -regler spænder ben for den grønne omstilling.
Altså, der er et eller andet her, der simpelt hen ikke er logisk, og som ikke hænger sammen, og som sagt skal man vist være politiker for at se det logiske i den slutning.
Morten Bødskov (S), 2025-04-02:
Det behøver man faktisk ikke at være.
Man kan jo starte med at lytte til de meget store virksomheder, som i de senere år har skabt tusindvis af arbejdspladser.
Tager man en tur til min gamle hjemegn, den jyske højderyg, vil man se, at noget af det, der virkelig har skabt vækst og beskæftigelse, er den grønne omstilling.
Det er her, der er skabt tusindvis af arbejdspladser.
Hvad siger virksomhederne, hvis man lytter til dem?
Det betyder ikke, at de vil fjerne dem, som jeg forstår at Liberal Alliance ved; det betyder, at den skal være klar og enkel, således at man kan sammenligne virksomheder, tiltrække mere kapital og gøre det nemmere for dem at skabe vækst i den grønne omstilling.
Det er det, der er pointen.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-02:
Dermed siger virksomhederne jo netop, at den lov, som ministeren selv har stået her på talerstolen og advokeret for, og som man har sagt ville blive en konkurrencefordel for danske virksomheder, er for kompliceret, præcis som vi i Liberal Alliance sagde, altså præcis det, som var årsagen til, at vi stemte imod.
Det er for kompliceret.
Selv EU har erkendt det; der er så nogle socialdemokrater i EU, der ikke helt har erkendt det.
Ministeren siger det selv nu, men det er altså lovgivning, som ministeren selv har indført og også sat masser af virksomheder i gang med at indføre.
Det, ministeren siger, hænger simpelt hen ikke sammen.
Morten Bødskov (S), 2025-04-02:
Jo, det hænger ganske godt sammen, og det hænger så godt sammen, at der ikke er nogen opbakning til det synspunkt, som Liberal Alliance har, nemlig at vi skal fjerne det her.
Vi tror på, at noget af det, som er med til at styrke dansk industri, er den grønne omstilling.
Det er det, de bliver målt på, det er det, der giver dem ordrer, og det er der, hvor vi har vundet.
Det er derfor, vi skal sørge for, at det her bliver tilpasset og justeret og forsimplet, således at vi kan bevare den konkurrencekraft.