runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2021-11-17:
Det er sådan – og det tror jeg egentlig også jeg har nævnt for ministeren i forskellige sammenhænge – at der desværre stadig væk er unge mennesker, som måske kun får tilbudt en enkelt eller to linjer i forbindelse med stu'en.
Lad mig give et eksempel: En ung kvinde, som er på et stu-tilbud, får tilbudt, at det, hun kan vælge imellem, er at blive pedel eller være i køkkenet.
Hun har måske egentlig selv et ønske om at lære at passe børn i en vuggestue, men der er de to tilbud, og det er så det, hun har at vælge imellem.
Det er egentlig der, jeg tænker, at det er vigtigt, at vi får tilrettelagt det på en måde, så der bliver flere udbud at vælge mellem, altså – jeg tror, ministeren var lidt inde på det i det første spørgsmål – at der bliver mere frit valg og dermed også flere forskellige muligheder til de her unge mennesker.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Jeg kalder det frit valg og ikke antal udbud, og jeg tror faktisk også, at der er en nuanceforskel, men det må vi bruge noget tid på i forhandlingslokalet, for jeg mener ikke nødvendigvis, at der skal være flere udbud – jeg mener, der skal være mere frit valg.
Og der kan være nogle pletter på landkortet, hvor de to ting ikke kan lade sig gøre samtidig, så derfor vil jeg ikke afvise det.
Det kan sagtens være, at der er nogle steder, hvor der faktisk kan være nogle flere udbud, men det, der er kernen i det, er efter min mening, at den unge skal have en valgfrihed.
Og der tror jeg egentlig, at vi vil det samme sted hen, og så må vi jo kigge på landkortet, for det kan også være, at det er to forskellige ting, der skal til, om man står 1 km fra Rådhuspladsen i København, eller om man er i en landkommune, hvor der i forvejen er meget langt mellem tingene.
Det er ofte sådan, når vi har med uddannelsesproblematikker at gøre, at der er vanvittig stor forskel på, hvor i landet man er.
Så det synes jeg vi skal gå til.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-17:
Og så er det måske meget passende lige at gå over til det næste spørgsmål, for jeg kunne rigtig godt tænke mig – netop for at få overblikket – en kommentar fra ministeren om, om det så var en idé, at man også sikrede sig, at der var én digital indgang, altså på akkurat samme måde, som hvis man skal sende et barn på efterskole, hvor man kan gå ind via én vej og se: Hvad findes der af typer efterskoler?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Ja, det ville jo være fuldstændig oplagt.
Så mon ikke, det er en af de ting, vi kommer til at snakke med hinanden om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Tak for det.
Det er jo rigtig, rigtig vigtigt, at vi sikrer kvaliteten af de her udbud, og jeg tror, vi er enige om, at der, som ministeren siger, i dag er nogle rigtig, rigtig gode tilbud og nogle knap så gode tilbud.
Og som fru Anni Matthiesen også nævnte, ser vi jo desværre rigtig mange eksempler på, at man som ung bliver presset ind på en stu, der ikke er det, man ønsker, og som ikke fører nogen steder hen.
Så det, jeg egentlig gerne vil have ministeren til at forholde sig til, er: Skal vi ikke på en eller anden måde – på samme led, som vi har med fgu'en – sige, at der er nødt til at være en plan, der rækker ud over stu'en, altså, der egentlig reelt rækker til en form for beskæftigelse, i forhold til hvad man skal kunne bagefter?
Mange af de her unge kan faktisk godt komme ud i et fleksjob af en eller anden art, hvis det målrettes, og hvis det kan køre som et sådan nogenlunde løbende forløb.
Skal man ikke have ret til både et valg, i forhold til hvad det er, man gerne vil, og ret til en plan, der rent faktisk får tingene til at hænge sammen hen over stu-forløbet og videre ud til det liv, man skal leve bagefter?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Det ville jeg også synes var helt oplagt.
Så det er altså bare det samme svar som til det sidste spørgsmål: Mon ikke også, det er noget af det, vi kommer til at drøfte med hinanden.
Jeg synes på en eller anden måde, der er noget grundlæggende disrespektfuldt ved – og det står i øvrigt i modstrid til, hvad der var idéen med stu'en – at der ikke er et frit valg.
For det er trods alt de færreste mennesker, som ikke er underlagt en eller anden form for udefra kommende myndighed, der bare bliver påduttet et eller andet tilbud.
Altså, sådan opererer vi faktisk normalt ikke i vores samfund.
Og det vil sige, at jeg synes, at der er et eller andet i at have præcis samme respekt over for de unge mennesker, der skal have en stu, som man har over for alle andre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Jeg er sådan set enig, ja, vi skulle skamme os, for det er nogle af de svageste unge, vi har i det her samfund, som vi ikke giver nogen muligheder, som vi ikke giver noget valg, og det værste er sådan set, at vi måske fratager dem muligheden for at få et godt liv med en beskæftigelse, hvor de kunne få lov til at bidrage.
Så jeg vil egentlig bare sige, at jeg glæder mig rigtig meget til, at vi får de her ting foldet ud i forhandlingerne, og jeg ser frem til, at vi inden længe virkelig kan komme i gang og forhåbentlig ikke bliver overhalet af noget corona eller noget andet, der kan udsætte det en gang til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Ja, det må vi virkelig håbe på, 7-9-13.
Jeg synes godt nok, at jeg har været på vej med den der invitation til forhandlinger nogle gange, men så er der kommet en ny coronabølge ind over, og så måtte vi stoppe det igen.
Nu håber vi, det lykkes, nu er der indkaldt, og så må vi komme i gang.
Der har jo været andre forhandlinger, hvor vi egentlig var kommet i gang, og i forbindelse med forhandlingerne om nationale tests nåede vi faktisk at have sættemøde og formøde og alt muligt andet, men så ramte coronaen, og så startede vi forfra og så videre derudad.
Nu kører vi lige efter næsen, og så må vi tage det, som det kommer.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-17:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i, at vi både skal højne kvaliteten og øge udbuddet af de eksisterende stu-tilbud?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Som problemformulering er jeg enig, og så er det et spørgsmål om, hvad det er for nogle værktøjer, vi tager op.
Skal vi ind at diskutere det med kommunerne eller med regionerne, eller hvordan griber vi det an?
Den del synes jeg vi skal diskutere, men målsætningen er jeg helt enig i, og jeg vil anholde det over for enhver, der siger, at det at tage en stu ikke er en uddannelse, for de steder, jeg har været, er det fuldstændig åbenlyst, at det er det.
Det kan da godt være, det er noget andet, der foregår i en stx-klasse, men jeg skulle hilse at sige, at det at lære at mestre f.eks. at lave sin egen mad jo kan være hele forskellen på, om man på et tidspunkt kan flytte hjemmefra eller ej, hvis man har funktionsnedsættelser.
Så det, man lærer, javel, det kan være noget andet end det, man lærer i forbindelse med en studentereksamen eller noget andet, men uddannelse er det, og det er afgørende for de unge menneskers færd, både i forhold til deres private liv og i forhold til deres arbejdsliv.
Stemmen er rusten oven på kommunalvalget.
Det er fair.
Jeg har selv sovet to en halv time i nat, så jeg kender godt følelsen, om ikke andet.
Jeg har sagt efterhånden ad nogle omgange hernede, at så snart coronaen slap sit tag, ville det være en af de ting, vi prioriterede at få sat i gang.
Derfor er det også sådan, at vi har indkaldt til forhandlinger nu med sættemøde den 9. december.
Jeg ville gerne have været startet for utrolig lang tid siden – det har været mit klare ønske – men så har vi haft corona, og så har vi haft corona igen, og jo masser af andre ting, vi også har været i gang med.
Det, der så var min målsætning oven på forårets nedlukning, var, at vi i det her efterår nåede at komme i gang med forhandlingerne.
Det gør vi så ved at have indkaldt til møde den 9. december.
Men det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg helst havde set, at vi havde gennemført forhandlinger og lovgivning og alt muligt andet for længst.
Det er en af de ting, hvor jeg virkelig synes, at det har været frustrerende, at det gik i stå på grund af corona.
Så jeg er glad for, at vi kommer i gang nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Det er jeg også rigtig, rigtig glad for.
Jeg er jo glad for, at ministeren tog initiativ til at indkalde os i mandags, efter at vi fredag havde stillet de her spørgsmål, som vi så står og diskuterer her i dag.
Det er netop så vigtigt, at vi kommer i gang med den her uddannelse, og det har været udsat igen og igen.
Så det er vi rigtig, rigtig glade for.
Noget af det, jeg vil bede ministeren bekræfte i dag, er, at udgangspunktet for de forhandlinger jo må være den beretning, som vi faktisk i fællesskab vores partier imellem havde flertal for tilbage til den 29. maj 2018, der beskriver udfordringer med stu og de forskellige elementer, som er rigtig, rigtig vigtige at få på plads både på kvaliteten og på udbuddet og på udslusningen derefter.
Så jeg håber, at ministeren vil bekræfte, at det er en del af grundlaget for den forhandling, som vi starter den 9. december.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Og frit valg.
Det er bare for at tage en af de ting med, jeg faktisk virkelig synes er vigtig, for det, der var hele intentionen bag stu, var jo, at det var individuelt tilrettelagte forløb.
Og jeg synes, at der er for mange beretninger derudefra om borgere, som kun er blevet tilbudt en enkelt ting, og hvor det snarere har karakter af, at man er blevet påduttet, at det er det her, der er tilbuddet – færdig! – uden at have haft muligheden for egentlig at vælge.
Så jeg synes også, at valgfriheden er vigtig.
Men ja, en bekræftelse på, at vi tager udgangspunkt i de ting, der ligger fra 2018, og i øvrigt både evaluering og de gode indspark, der er kommet fra parterne, omkring stu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Jamen det er jo rigtig glædeligt, at vi kan være enige om, hvad det er, vi står på.
Jeg hører egentlig også ministeren bekræfte, at det, der er centralt, netop er den særligt tilrettelagte uddannelse, og at den enkelte unge får det, der nu er rigtigt for den enkelte unge.
Men der er også nogle rammer, som kan være vigtige i forhold til at sikre, at man oplever, at man bliver set og hørt som en almindelig ung studerende.
Det gælder f.eks., om der er studiekort, og om der er ungdomskort på samme led, som der også er på forskellige andre ungdomsuddannelser, så man rigtig oplever, at man er på en ungdomsuddannelse.
Så kunne vi ikke blive enige om, at vi også tager det med ind i forhandlingerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Nej, for det er faktisk ikke et statsligt spørgsmål.
Så det ville være højst uortodokst, at vi lige pludselig begyndte at diktere det.
Ungdomskortet er faktisk noget, man bestemmer ude lokalt.
Det vil sige, at det, at der er det på andre ungdomsuddannelser, ikke er noget, som vi som stat er involveret i.
Vi kan selvfølgelig altid tage spørgsmålet op, det giver sig selv.
Så hvis der er et ønske om det, kan vi godt vende det.
Men det er bare for at sige, at jeg ikke synes, at det er hensigtsmæssigt, at vi begynder at tage opgaver af den karakter ind i staten.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-17:
Jeg vil egentlig også gerne indledningsvis takke ministeren for nu endelig at have inviteret til forhandlinger.
Jeg kan godt sige, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl og jeg jo drøftede lidt, om det var det, der skulle til for at skubbe gang i de her forhandlinger, altså at vi var nødt til sammen at stille nogle spørgsmål til ministeren.
For vi har jo forsøgt ad flere omgange, bl.a. også via samråd osv., at skubbe til de her forhandlinger.
Så det glæder os, at vi nu endelig skal i gang.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget lidt i forlængelse af det, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl var omkring.
Kan vi gøre noget for at gøre det lettere for den her gruppe af unge mennesker i forhold til at få studiekort og de her ungdomskort?
Kan vi gøre noget i forhold til information?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Det synes jeg bestemt vi skal kigge på.
Det vil sige, at det jo kan være en af de ting, man tager i den forbindelse.
Så jeg er bestemt åben over for det, for jeg kan sagtens se urimeligheden i, at hvis man som ung går på en hvilken som helst anden ungdomsuddannelse, kan man få adgang til alt muligt, bare ikke, hvis det er stu.
Så de uhensigtsmæssigheder mener jeg vi skal kigge på.
Så den del, jeg ikke vil give tilsagn om, er bare, at vi begynder at statsliggøre noget, som i dag ligger lokalt.
Men vi har jo masser af redskaber til at gå ind og kigge på, hvordan vi så kan gøre tingene mere smidige alligevel, og dem synes jeg vi skal bruge.
Så det er bare et tilsagn om, at jeg da synes, at vi skal kigge på, hvordan vi kan skaffe løsninger på det.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-17:
Det er ikke så længe siden, jeg stillede nogle skriftlige spørgsmål om netop det her emne, og de svar, jeg fik tilbage, var, at det måtte de unge og forældrene så selv finde ud af.
Det var stort set det, svaret gik på, altså at man selv måtte kontakte kommunerne, og så måtte de finde ud af det sammen.
Jeg har bare brug for at sige, at der jo faktisk er en række af de her unge mennesker, måske også deres forældre, som kan have vanskeligt ved at agere i de her offentlige systemer.
Så er det noget, ministeren tænker vi kunne give en hjælpende hånd til for at få det løst?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Nu synes jeg, det bliver strammet lidt, hvad der står i de svar, men det er jo fuldstændig rigtigt, at det i svaret bliver beskrevet, hvordan reglerne er i dag.
Det er jo ikke et udtryk for, hvad vi vil eller ikke vil diskutere med hinanden i forbindelse med et forhandlingsforløb, vi alle sammen har vidst skulle til at gå i gang.
Så det er bare for at sige, at det er sådan, reglerne er i dag.
Jeg synes jo, vi skal kigge ordentligt på stu.
Det har været undervejs utrolig længe på grund af coronatiden, og det vil sige, at jeg synes, vi skal give os den tid, der skal til.
Jeg har ikke brug for, at der kommer en aftale på 14 dage, jeg har brug for, at vi gør det ordentligt, og det vil sige, at vi hellere må bruge de par måneder i forhandlingsforløbet, der skal til for at nå rundt om alle de emner, de forskellige partier kommer ind med.
Vi har selvfølgelig taget bestik af de ting, som stu-alliancen bl.a. har lagt ind, og dem har vi arbejdet med længe, men der kan selvfølgelig være ønsker om andre temaer, og det synes jeg vi skal give os tid til.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Tak, og tak for svarene.
Vi ser frem til at få de her forhandlinger, for jeg tænker, om vi kan være enige om, at det, der må være kernen i forhold til de enkelte studerende, egentlig er, at de rent faktisk oplever sig som studerende.
Jeg ved godt, at man kan have en diskussion af, om stu reelt er kompetencegivende, men det er rigtig vigtigt for de unge, der går på den, at de oplever, at de går på en uddannelse, og at de er ligestillet, og at de har de samme vilkår som andre.
Så det kan godt være, det ligger forskellige steder, reglerne om studiekort, reglerne om ungdomskort, men kan vi være enige om, at vi arbejder hen imod, at de faktisk kan få de samme rammer og de samme muligheder som alle mulige andre unge?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-17:
Nej, men uanset at spørgsmålet ikke var en afæskning af de juridiske krinkelkroge, er det jo stadig væk sådan, at jeg som minister er bundet af grundloven og ikke bør træde over grænsen til den dømmende magt.
Og hvis jeg, når der er en verserende sag ved en domstol, som nu er anket til landsretten, siger, hvad jeg synes at udkommet skal være, så er der jo en potentiel risiko for, at domstolen faktisk tager hensyn til, hvad jeg har sagt, hvorved jeg vil have lagt falske vægtlodder i retfærdighedens vægtskåle.
Og derfor bliver jeg nødt til at svare, som jeg gør.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-17:
Nu er det sådan, at i den mundtlige spørgetid kan man spørge til ministerens holdning.
Her har ministeren forklaret juraen, men jeg går ikke ud fra, at det er hans holdning.
Så derfor vil jeg egentlig betragte spørgsmålet som ikke besvaret.
Når jeg kender justitsministeren, ved jeg, at det kan han selvfølgelig hverken have siddende på sin samvittighed eller sit cv, og derfor håber jeg da, at vi kommer ind til, hvad hans holdning egentlig er.
For det, jeg spørger om, er: Kan det virkelig passe, at Den Europæiske Menneskerettighedskonvention er det, der gør, at en udlænding eller en dansker for den sags skyld, altså at en person, der bliver dømt for seksuelle overgreb og i øvrigt vold mod sine børn, med konventionens artikel 8 kan få lov at blive i Danmark med den begrundelse, at han skal være sammen med sine børn?
Det er jo det, der virker så utrolig stødende for retsbevidstheden, og det er jo det, vi har med at gøre her i dag.
Der står, så vidt jeg husker, i grundlovens § 64, at domstolene i deres gerning skal rette sig efter loven.
Vi kunne derfor lave loven om, og det gør vi jo relativt ofte.
Man kunne f.eks. sige, at hvis en udlænding bliver dømt for et pædofilt overgreb mod sine børn, så kan menneskerettighedskonventionens artikel 8 om beskyttelse af familieliv altså ikke være begrundelse for, at han ikke kan udvises.
Det er i sig selv beskæmmende, og jeg tror, at det vender sig i de fleste, når man får at vide, at menneskerettighedskonventionen er et retsinstrument, som Folketinget har sat over udlændingeloven, og som altså her har den funktion, at i tilfælde, hvor børn er blevet seksuelt misbrugt af deres far, må den far ikke udvises af Danmark, fordi han skal have lov til fortsat at være sammen med sine børn.
Det bryder da med enhver ordentlighed og enhver forståelse for rimelighed, og det er det, jeg beder justitsministeren om at forholde sig til.
Kan det passe?
Det er det, der står i spørgsmålet.
Jeg bad ikke om en redegørelse for dansk retsstilling.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Jamen det er jo, fordi der, når vi nu også får at vide, at det er en slags sårbare beboere, der har brug for særlige folk omkring sig, og vi også ved, at det måske har været lidt vanskeligt at skaffe og få ansat det personale, som skal hjælpe de her mennesker i dagligdagen, vel så må være en forskel på, om man etablerer det her med henblik på en årrække eller man i virkeligheden må erkende, at man etablerer det for noget, der ligner under et år, hvorefter man så skal gentage hele øvelsen et andet sted og placere de her beboere og slå stillinger op og lave alle de her indretninger, der skal til for at huse de her beboere.
Derfor: Vil ministeren spørge sit system helt specifikt, i forhold til om det, hvis Vejle Kommune igen gør det klart – de mener, at de har gjort det – at de ikke kommer til at forlænge den her lejekontrakt, så stadig væk er en fagligt rigtig beslutning at placere de her beboere i Sandvad?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Tak for et præcist og relevant spørgsmål.
Jeg formoder, at det fortsat indgår som en del af beslutningsgrundlaget, altså alt, hvad der er kommet frem af nye oplysninger.
Men når der nu spørges så specifikt og så konkret, vil jeg selvfølgelig gerne for prins Knud, eller hvad det hedder, og det skal ikke misforstås, altså for en sikkerheds skyld spørge, om der ikke i den specifikke oplysning er noget, som gør, at Udlændingestyrelsen mener, at der skal træffes en anden beslutning.
Det vil jeg gerne spørge om, og det vil jeg gerne have lov til at vende tilbage til Folketinget med.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-17:
En anden ting, som blev oplyst på borgermødet, hvor ministeren ikke var der, var, at Udlændingestyrelsen havde glemt at vurdere, om placeringen var egnet til at rumme den her målgruppe, inden man flyttede dem fra den placering, som de boede langt fra, og hvor der bor andre mennesker, til man placerede dem midt i en landsby.
Hvis den oplysning, vi fik på det møde, står til troende, vil ministeren så sørge for, at der bliver udarbejdet en analyse af nogle personer, der har forstand på den her målgruppe, af, om det rent faktisk er egnet at placere dem midt i et parcelhuskvarter lige op ad en legeplads, inden man går videre med den her flytning?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Jeg tror måske lige, jeg skal starte med at sige, at jeg ikke er sikker på, at Udlændingestyrelsen har den samme opfattelse af, hvad der præcis blev sagt på det borgermøde, som hr. Christoffer Aagaard Melson har.
Derudover vil jeg sige, at det ikke er helt uvant for Udlændingestyrelsen at skulle indkvartere den her gruppe.
Altså, det er jo en opgave, som Udlændingestyrelsen har haft i mange år og så har haft én speciel operatør til at håndtere, og hvor man nu ønsker en anden operatør og har peget på Røde Kors som den rigtige operatør, fordi Røde Kors har erfaringer med at skulle håndtere nogle af dem, der har særlige pasnings- og plejebehov.
Det kræver f.eks. noget særligt at kunne håndtere mennesker med demens eller med traumer eller med fysiske sygdomme.
Og derfor er det også, som jeg sagde i min indledende tale, en ret markant personalenormering, der skal være til den her gruppe.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-17:
Så vil jeg spørge: Gør det overhovedet ikke indtryk på ministeren, at det her jo er et område – lige nu er der tre asylcentre, og tidligere har der været fire – hvor man har haft mange forskellige borgergrupper, bl.a. uledsagede unge med problemer, som man har håndteret uden at kny?
Man har faktisk ret meget forstand på at modtage flygtninge, og man har et lokalsamfund, som har været rigtig gode til flygtninge.
Der sidder garanteret frivillige blandt de tilrejsende deroppe.
Gør det ikke indtryk, at nogle, der faktisk er så tæt på og har haft så lang erfaring med det her, siger, at det her er helt galt; stop op, minister?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Men der er en årsag til, at lige præcis de her tre er blevet beholdt, og det er, at der er meget gode erfaringer, herunder meget gode erfaringer med lokalsamfundene.
Det er jo også det, jeg får at vide.
Derfor: Jo, det gør indtryk, og derfor har det også været vigtigt for mig at være sikker på, at det her er noget, der fra Udlændingestyrelsens side bliver vurderet som den fagligt rigtige beslutning.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-17:
Nu har vi så diskuteret, hvad det er for nogle personer, som skal indkvarteres, og det har vi tilsyneladende ikke fuld klarhed over.
Men hvis vi nu antager, at det er rigtigt, at det er kriminelle, bl.a. morddømte, mener ministeren så ikke, at det er et problem, at de bliver indkvarteret midt i en lille by?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Jeg ønsker ikke at stå og antage alt muligt, og det er vigtigt for mig, at jeg hverken be- eller afkræfter, hvad konkrete personers straffeattest siger.
Så det bliver i brede vendinger: Jeg kan beskrive den her målgruppe som en målgruppe med pasnings- og plejebehov – nu prøver jeg at læse op af de fine papirer, jeg får – som kan være forårsaget af f.eks. misbrugsproblematikker, demens, traumer eller fysisk eller psykisk sygdom, og der kan også i gruppen af plejekrævende personer være personer, som er dømt for kriminalitet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-17:
[Lydudfald].
Hvis vi taler om kriminelle og morddømte, vil ministeren så anse det for at være et problem?
Vi ved jo, at 50 pct. af udvisningsdømte kriminelle laver kriminalitet igen.
Det kan godt være, at de ikke har gjort det, hvis de har boet på lang afstand af bebyggelse tidligere, men nu, hvor de bliver flyttet ind i en by, kan det jo være, at det ændrer sig.
Altså, afstand har jo helt klart en betydning.
Jeg har selv boet i en by, hvor der lå et udrejsecenter, og kriminaliteten foregik tæt på, hvor det lå.
Den nåede ikke helt over til mig, fordi jeg boede på 10 km's afstand.
Så afstand til bebyggelse betyder helt klart noget.