runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Tak for det, og tak for talen.
Vi har siddet en del og læst den her redegørelse igennem, og der er jo mange interessante ting her og der.
En af de ting, jeg bed mærke i, er, at man har et afsnit om det danske engagement i det internationale ligestillingsarbejde.
Jeg har før haft ministeren i salen her, hvor ministeren jo har givet udtryk for, at negativ social kontrol af muslimske kvinder er den største ligestillingsudfordring, vi overhovedet har.
Jeg går egentlig og drømmer om, at man på europæisk plan måske også begynder at tage det her lidt mere alvorligt.
Der synes jeg, der er en rigtig god anledning til det nu i år faktisk.
Det kunne jo være fantastisk, hvis man på europæisk plan havde fokus på islamismens indflydelse på europæisk ligestilling.
Hvor ville det dog være modigt af Danmark at have sådan noget på dagsordenen.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvorfor er det her udeladt, når vi har EU-formandskabet nu her?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Jeg mener, vi har et dybtliggende problem i Danmark, når 2.000-3.000 lgbt+-personer i den undersøgelse, vi har fra Justitsministeriet, siger, at de oplever – og det er jo reelt – meget, meget alvorlige angreb, også fysiske angreb.
Vi har også et kæmpeproblem i visse etniske grupper, hvor lgbt+-personer er reelt truet i forhold til at kunne leve deres liv og udfolde sig.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-22:
Jeg er glad for, at ministeren får sagt fra talerstolen, at der vil komme en ny handlingsplan, når den eksisterende udløber her i 2025.
Det havde jeg også stærkt regnet med, og jeg forventer da også, at ministeren vil bruge prideugen til at lancere handlingsplanen.
Det plejer at være der, de forskellige regeringer laver lgbt+-politik.
Man må også gerne gøre det på andre dage i løbet af året, men jeg glæder mig til det.
I stedet for vil jeg spørge ministeren, om ministeren i så fald vil komme ind på, hvilke tematikker i forhold til lgbt+-personer, som ministeren vil prioritere i en eventuelt kommende handlingsplan.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Man skal passe på, hvad man bekræfter her, for jeg synes, der var noget af det, der blev sagt før, som jeg ikke kan bekræfte.
Men jeg kan bekræfte, at når jeg nævner her, og når det også fremgår af denne redegørelse, at vi har nogle grundlæggende problemer hos en stor gruppe af vores lgbt+-personer i Danmark, så er det problemer, som vi adresserer, for vi mener, der skal laves en løsning.
Jeg kan selvfølgelig ikke genkende, at der ikke skulle være sket noget.
Dels har vi vores handlingsplan, der jo løber året ud, og dels styrkede vi i august måned regnbuefamiliernes rettigheder og tog et konkret skridt i forhold til det.
Så der er sket ting på det område, og vi har en handlingsplan, som stadig væk løber.
Så hørte jeg i øvrigt ordføreren spørge, om jeg havde lyst til at drikke kaffe, og jeg tænker, at det nok ikke kun handler om kaffe, men også om at få en grundig samtale om præcise og konkrete ideer til, hvordan en ny handlingsplan kunne se ud, og det ser jeg frem til.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-22:
Tak til ministeren for talen.
Som jeg også var inde på i min tale, er lgbt+-personer nogle af de mest udsatte mennesker i Danmark.
Lgbt+-personer oftere i alle mulige former for udsathed, hvad enten det er hjemløshed eller det at være udsat for selvskade, diskrimination på arbejdsmarkedet, i skolen osv. osv.
Jeg må simpelt hen antage, at det er en forglemmelse fra ministertid.
Det ville i hvert fald være utrolig mærkeligt, hvis ikke ministeren har ambitioner på det her område, eftersom det er en central mærkesag for ministeren selv.
Derfor bliver nødt til at bede ministeren om at bekræfte, at ministeren ønsker at komme med lgbt+-initiativer i år, og at ministeren vil opdatere lgbt+-handlingsplanen, som udløber i 2025.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Det er en helt relevant, helt reel problemstilling, og vi arbejder sammen med vores kollegaer i Udlændinge- og Integrationsministeriet om det, der hedder voldsbestemmelsen, altså om man kan bruge voldsbestemmelsen til at få et ophold.
Vi er i gang med at lave en justering af den her voldsbestemmelsesbrug.
Jeg mener, det er et forslag, der, som jeg lige husker det, vil komme i løbet af ret få uger.
Det er vores kollegaer, der står for selve forhandlingen med Folketingets partier, så jeg er ikke klar over, om Radikale Venstre er med i den forhandling, men præcis det at bruge den voldsbestemmelse til at beskytte de udsatte kvinder er i hvert fald det, der er formålet.
Samira Nawa (RV), 2025-04-22:
Jeg er meget enig med ministeren, og det glæder mig, at han også gentager det her fra talerstolen.
De er afhængige af den voldsudøvende ægtefælle eller samlevers opholdstilladelse.
Det er det, der gør, at de er så længe om at trække sig ud af et fysisk eller psykisk voldeligt forhold for at tage på et krisecenter og få hjælp.
Hvad mener ministeren om den problemstilling?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Vi må jo konstatere, at hvis vi havde ligestilling i Danmark, var der ingen grund til at have 79 initiativer i sådan en perspektiv- og handlingsplan for ligestilling.
De problemstillinger, jeg har gennemgået i min tale her, og dem, som også er blevet frembragt af ordførerne, viser jo meget godt, at vi ikke har ligestilling i Danmark.
Vi er nået langt takket være en hård, vedholdende, imponerende flot kamp, men vi er på ingen måde i mål, så vi kan ikke konstatere, at vi har ligestilling.
Derfor er jeg ikke enig med dem, der synes, at nu har vi ligestilling, eller i, at nogle endda synes, at ligestilling er gået for langt.
Nej, vi har ikke ligestilling i Danmark, og vi skylder os selv og ikke mindst dem, der har kæmpet før os, at fortsætte den kamp og sikre, at hvert skridt, vi tager fremad, som sikrer mere ligestilling, er et skridt mod et mere frit og mere trygt samfund.
Samira Nawa (RV), 2025-04-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om han mener, at der er ligestilling i Danmark.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-22:
I Hillerød, hvor jeg bor, havde vi for nogle år tilbage, da jeg sad i kommunalbestyrelsen, en ret voldsom debat faktisk om lige præcis noget af det, som vi taler om her.
Vi drøftede nemlig separatkloakering på enkeltgrunde.
Og fordi lovgivningen jo er, som den er i dag, var det ikke muligt at lave en kollektiv finansieringsløsning.
Derfor kunne det resultere i, at enkelte grundejere kom til at stå med en regning på mellem 40.000 og 70.000 kr. for at separatkloakere på egen grund for netop at sikre, at vandet ikke løb andre steder hen.
Det var der jo rigtig mange borgere som med rette var ret frustrerede over, for så skulle de eventuelt stå med en stor regning, for at der ikke blev oversvømmet i huset længere nede ad vejen.
Det kan jeg sådan set godt forstå.
Den her separatkloakering blev heldigvis bremset, inden det kom så vidt.
Det er jo en bunden opgave i de mange kommuner, hvor grundvandsspejlet står meget højt, ligesom det eksempelvis gør i Hillerød Kommune.
Men det, som jeg vil sige i forbindelse med lige præcis det her lovforslag, er, at jeg tror, at der sådan cirka er 95 pct. af det, som jeg synes er virkelig godt og tiltrængt og noget, vi har kæmpet for i rigtig, rigtig mange år; jeg har bare stadig væk spørgsmål i forhold til den måde, man vælger at finansiere det på.
For jeg har sådan set den samme bekymring, som ordføreren fra Danmarksdemokraterne har, nemlig om det her kommer til at ramme skævt.
Derfor kommer jeg til at stille en del spørgsmål i udvalgsbehandlingen i forhold til det her lovforslag.
Jeg er fuldstændig enig i, at det skal være en kollektiv finansiering; jeg er bare ikke 100 pct. sikker på, at hverken den her løsning eller den løsning, som Danmarksdemokraternes ordfører fremfører, er den helt rigtige.
Det, der i hvert fald står fuldstændig klart, er, at vi i særdeleshed i områder i Danmark, hvor grundvandsspejlet står meget højt, ligesom det gør i min egen baghave, er nødt til at gøre noget.
Og vi er også nødt til at finde en løsning, hvor det bliver mere kollektivt finansieret, for det er ikke rimeligt, at enkelte grundejere sidder med en kæmpe regning for et problem, som faktisk er vores alle sammens.
Så lad det være ordene herfra indtil videre.
Som sagt kommer jeg til at bore meget mere ned i lige præcis den del af forslaget, i forhold til hvordan man pålægger den her udgift, og hvordan vi gør det smartest, i udvalgsbehandlingen, og så tager jeg endelig stilling derefter.
Jeg synes helt som udgangspunkt, som jeg sagde før, at 95 pct. er rigtig godt; jeg har bare spørgsmål til de sidste 5 pct., altså om det måske kunne gøres smartere og klogere.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-22:
Ja, det er jeg enig i.
Erling Bonnesen (V), 2025-04-22:
Super.
Tak for det.
Det kan vi jo få mange gode vinkler ud af.
Nu læser jeg bare lige kort op her, og mit spørgsmål er, om ordføreren kan bekræfte det, for når man lige googler det, så står der: Hvem skal betale spildevandsafgiften?
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-22:
For vi kom jo også, hvis det stod til os, til at se på, hvordan vi lavede en national handlingsplan for at sikre f.eks. vores kystområder, og det kan jo være, at vi også skal til at lave ret store investeringer for at beskytte områder, der ikke er bynære, og hvor der bor relativt få mennesker.
Der kan man jo vende den om og sige: Okay, der er vi også – for at beskytte de folk, der bor i det område, og for at beskytte det område – villige til at investere, selv om det er relativt få mennesker, der ikke bor i de store byer, og som vil drage umiddelbar nytte af den kystsikring.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Det er kun relativt begrænset, fordi man så får alle til det; alle skal jo simpelt hen betale til de få.
Spildevandskonstruktionerne er nogle kæmpe konstruktioner, hvor det dybest set for spildevandsselskaberne er meget store oplandsområder, der kommer til at betale for helt sikkert vigtige ting inde i byen.
Men ude på landet, hvor jeg kommer fra, og hvor der bor nogen i 15 huse, 20 huse, 30 huse, kommer der jo aldrig nogen sinde til at være en drænløsning, aldrig nogen sinde.
Men vi kommer stadig væk til at betale for det inde i Aalborg, hvor der så er mange huse.
Så det er jo derfor, det bliver lidt for den enkelte, og er det ikke også rigtigt, som Enhedslisten godt ved, at vi ikke ved, hvor stor regningen bliver?
For det begynder man først at regne på næste år.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-22:
Jo, og tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at det også var en af de betænkeligheder, vi havde i forhandlingerne.
Når vi så er gået med alligevel, er det, fordi vi synes, det er et vigtigt skridt i den rigtige retning, at vi får kollektive løsninger.
Hvis vi ikke har en aftale som den her, hvor vi går ind og sikrer kollektive løsninger, også til folk, der ikke bor i store villaer og f.eks. bor i almene boligområder,
så vil klimakrisen, når vandet kommer, ramme endnu mere socialt skævt.
For så vil dem, der ikke har adgang til de her kollektive løsninger, jo for alvor stå med håret i postkassen, og det er dem, der har allermindst.
Men som ordføreren også påpeger, havde vi også gerne set, at vi havde set på alternative finansieringsmodeller.
Når vi alligevel kan gå med, er det jo også, fordi det trods alt er relativt begrænsede stigninger, der vil være i taksterne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Det er det der med, at jeg er bekymret for det, når Danmarksdemokraterne er det eneste parti, som har set, at det her jo rammer socialt skævt.
Jeg hører, at Enhedslisten går med åbne øjne ind i det her og ved, at det rammer socialt skævt.
Jeg er ikke enig i det med skatten, men jeg er enig i, at dem, der ligesom får gavn af det, skulle betale, og det kunne løses på en anden måde, der i hvert fald var mere fair over for de her store familier frem for den enkelte, som jeg forsøgte at fremhæve.
Er Enhedslisten ikke enig i, at håret i suppen er den måde, vi finansierer det på, altså over vandforbruget, fordi det jo rammer skævt?
Så kan vi jo være uenige, i forhold til at jeg ude på landet kommer til at betale for dem inde i byerne.
Fred være med det; det er sådan mere en nichediskussion.
Men den store bekymring er jo dybest set, at det her ved vi faktuelt kommer til at ramme socialt skævt, og derfor overrasker det mig også, at lige nøjagtig Enhedslisten bare går ind i det.
For dengang jeg ikke ville være med i stemmeaftalen, eller Danmarksdemokraterne ikke ville, tænkte jeg næsten, at jeg var sikker på, at både SF og Enhedslisten var enige med mig.
Men det var de ikke, så kan man ikke forklare, hvorfor man alligevel går med i det?
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-22:
Tak for det.
I Enhedslisten bakker vi også fuldt ud op om lovforslaget.
Højtstående grundvand er et voksende problem, der rammer som vandskader i kældre og belaster vores infrastruktur.
Det er afgørende, at vi investerer i klimasikring af Danmark i fællesskab.
Derfor er det her lovforslag et vigtigt løft.
Det er et vigtigt løft, at vi nu giver spildevandsselskaber og kommuner mulighed for at håndtere udfordringer med terrænnært grundvand.
Der er brug for kollektive løsninger, så den enkelte grundejer og den enkelte dansker ikke står med håret i postkassen og alene med regningen, når vandet kommer.
Og så er det i øvrigt også billigere.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Enhedslisten godt kunne have tænkt sig, at man havde haft et lidt anderledes greb, når det kom til finansiering.
Og vi åbnede også op for, at vi syntes, at det var en god idé, at man f.eks. finansierede nogle af de her tiltag over skatten, så det ikke ramte unødig socialt skævt.
Det vil vi gerne understrege.
Vi har brug for en langsigtet og helhedsorienteret solidarisk plan for klimasikring af Danmark, både i byer og i kystnære områder, så vi ikke blot lapper hullerne, men sikrer vores samfund mod vandet, der desværre kommer.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-22:
Et vigtigt element i det lovforslag, vi behandler i dag, er, at det skal være samfundsøkonomisk bæredygtigt at lave investeringerne.
Det scenarie, som ordføreren beskriver her, vil i hvert fald være noget, der i væsentlig grad fordyrer et projekt.
Hvorvidt det alene kan gøre, at det ikke er samfundsmæssigt forsvarligt, skal jeg ikke kunne sige.
Men igen vil jeg sige, at det her lovforslag giver rigtig mange svar på de udfordringer, vi har i forhold til terrænnært grundvand, og derfor synes jeg, at det er et fantastisk lovforslag, og derfor vil jeg stadig væk en gang til sige, at Moderaterne i den grad støtter op om forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Aalborg får grundvandssikring, og Rebild betaler.
Tak for svaret.
Nu er ordføreren jo fra Sønderjylland.
Sønderjylland har utrolig meget okker i deres grundvand – utrolig meget.
Det har Vestjylland også.
Det vil man have i regnvandsledningen og så ud i åen, eller skal det igennem rensningsanlægget?
For det er jo nemt at stå og sige noget, når man gerne vil breakingbjælken.
Skal det renses?
Og koster det også ekstra?
Det er bare lige for dem, der bor i Sønderjylland og Vestjylland, hvor vi har utrolig meget okker.
Så putter man det i spildevand.
Er det korrekt?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-22:
Jeg sagde i min tale, at det drejede sig om 450.000 bygninger i Danmark – det er rigtig mange – hvor man laver kollektive løsninger.
Jeg siger ikke, at vi når hele den klimasikringsindsats, vi har i det her samfund, både når det gælder terrænnært grundvand, når det gælder enkelthuse, og når det gælder huse, hvor der ikke er tilslutning til kloakering osv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Jeg har to spørgsmål, og jeg tror, at jeg deler dem, sådan at jeg tager et i hver bemærkning.
Jeg bor i en kommune, og vi har ikke vores eget rensningsanlæg.
Det vil sige, at vores spildevandsforsyning er afhængig af, hvad man sætter taksten til i henholdsvis Aalborg og Mariagerfjord.
Hvor er det demokratiske i, at andre kommuner kan lave foranstaltninger i byer hos dem, som øger taksten hos mig?
Hvad er det demokratiske i det?
For man siger jo, at det kun er i byerne, at man ligesom får gavn af det.
Nu er vi jo 40 km væk eller 50 km væk nogen gange, og så skal jeg stadig væk betale, og det mener Moderaterne er solidarisk og det, det går ud på – eller hvordan?
Tak for det, og tak til ordføreren.
Nej, det er ikke sikkert, at det, jeg kom med, var den gode løsning.
Det siger jo heller ikke.
Jeg ved bare, at jeg synes, at den løsning, der er kommet, i hvert fald er den dummeste af dem.
Så kunne jeg høre Erling Bonnesen og ordføreren for Enhedslisten lige blev enige om at ville definere, hvad man skulle betale der, og så skulle der være et kloakrør.
Det er ikke rigtigt.
Skat.dk fortæller, at der betales afgift af spildevand, der nedsiver og udledes fra marker og lignende.
Dét vil jeg gerne spørge Dansk Folkeparti om: Er det rimeligt, at dem, som ikke har noget kloaknet, altså ikke får nogen ydelser fra det her spildevandsselskab, samtidig skal betale for, at du kan få drænet inde i byen? Mener ordføreren ikke, at når nu vi kommer i gang med at kigge på det her, skal vi også gå i gang med at kigge på dem, som i hvert fald skal undlades, altså dem, der ikke bruger spildevandsselskabet til noget som helst andet, end at de får lov til at betale regningen til dem?
Vil det ikke også være rimeligt.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-22:
Jeg var lige nødt til at gøre mig ekstra umage for at høre, hvad ordføreren spurgte om.
Jo, jeg er sådan set enig med ordføreren i, der er nogle helt særskilte tilfælde, som jo ikke er en del af det almindelige spildevandsnet, og som, hvad skal man sige, har nogle andre løsninger.
Det vil heller ikke, tænker jeg, umiddelbart være hensigtsmæssigt, at de ligesom blev bundet op på den regning.
Så det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
For vi er jo ret bredt enige om, at det er et problem, der skal løses.
Vi er faktisk også ret bredt enige om, det er noget, der mere eller mindre skal finansieres kollektivt, sådan at den enkelte grundejer ikke hænger på den her kæmperegning.
Og så er det mere med at finde de der ting helt nede i petitessen, kan man sige, med hensyn til hvordan præcis vi gør det også særskilt i forhold til f.eks. de her landejendomme.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Vi ved jo godt – og det ved hr. Kim Edberg Andersen også, som har fortalt om, at han tidligere har arbejdet i branchen – at selv om kloakrør skal være tætte, så er der læk, og der er også regnvand, der siver ind.
I takt med at vi får forbedret og styrket kloaknettet – det er godt, og det er en vigtig investering – sikrer vi sådan set også, at regnvandet ikke siver ind i kloakledningerne og finder væk.
Det er en konsekvens, og det er jo fint, men det kan også være med til at betyde, at så ligger grundvandsspejlet faktisk højere.
Derfor hænger de to ting sammen, og derfor nævnte jeg, at det, der skal løse problemet, er det, der i forvejen er under jorden og håndterer vandet.
Det kan være kloakvand, og det kan være regnvand og her altså også grundvandsspejlet.
Det giver god mening, at man tænker løsningerne sammen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Det drejer sig om to ting.
Det er fra soklen på husene.
Det er vi enige om.
Eller er det fra gulvkoten?
Det er sådan rimelig væsentligt, om det ligger 1 m under eller 2 m under, i forhold til om du får våde fødder inde i huset.
Det er ikke for underspille det.
Jeg siger det bare i forhold til retorikken.
Det andet er: Jeg synes, at ministeren sagde, at det her er til gavn for kloakkerne.
Er lovgivningen ikke sådan, at kloakker skal være tætte?
Det skal spildevandskloakker være, og det skal regnvandskloakker være.
Så hvordan pokker har grundvandet, hvis man overholder loven, som den er i dag, noget som helst at gøre med slitagen på kloakkerne?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-04-22:
Jeg vil gerne tilkendegive, at vi agter at støtte lovforslaget.
Vi synes, det er nogle interessante spørgsmål, der er dukket op undervejs, om betalingsmodeller, som vi også vil interessere os for i den videre behandling af lovforslaget.
Men overordnet set
er vi enige med regeringen i, at det er nødvendigt, at vi tager højde for de oversvømmelsesproblemer og alle mulige andre problemer, der opstår ved terrænnært grundvand, som mange steder er et problem, som er nødt til at blive håndteret, ved at man dræner det, og det er en opgave, som man ikke kan løse individuelt, og som bedre løses i fællesskab.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-22:
Jeg vil bare gentage, at jeg jo selv spurgte ind til lige præcis finansieringsmodellen, da vi diskuterede det her tidligere, og derfor overrasker det jo nok ikke spørgeren, at vi også har interesseret os for det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Lad være med at skyde mig i skoene, at jeg ikke synes, det er en god løsning.
Jeg tror, jeg har rost lovforslaget alt det, det skal være.
Jeg kan sige, at de her 65 mia. kr. divideret med antallet af boliger er 144.000 kr.
Kloakmesteren vil sige, at det cirka er det, det vil koste at få drænet omkring dit hus, hvis du det gør det privat.
Så tricket her er jo, at man får nogle til at betale, der ikke får gavn af det.
Så er det bare, jeg siger, at det er fair nok, at der kan være noget, som kollektivet ligesom tager – super, der er masser af gode ting i det her lovforslag.
Men er det fair, at man bliver straffet, bare fordi man er fire personer i en husholdning?
Det er den samme udgift, man får dækket, som hvis der kun var én person i husholdningen.
Så man kunne jo gøre det på matrikelnummer, pr. kvadratmeter eller efter, om du har kælder.
Det kunne gøres på nogle måder, der var meget mere solidariske.
Kunne det ikke det?
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-22:
Nu ved spørgeren jo også, at jeg selv har spurgt ind til nemlig lige præcis finansieringsmodellen, da vi diskuterede det her tidligere.
Jeg vil også være åben over for at kigge på andre finansieringsmuligheder.
Jeg har bare ikke set nogen bedre løsning på, hvordan vi faktisk kunne finde det her.
Derfor synes jeg også, at det fortjener, at man rent faktisk forholder sig åbent over for det og ikke bare skyde det ned, heller ikke fra Danmarksdemokraternes side, altså hvordan vi finder en løsning her.
Det her er et stort samfundsmæssigt problem, og det nytter heller ikke noget, at man bare siger, at alle de boligejere – sindssygt mange boligejere – der bliver berørt af det her, så bare skal stå individuelt og prøve at finde en eller anden løsning og så være afhængige af, at deres nabo heller ikke lige tager de samme beslutninger, som det er i dag, og derfor taber vi altså samlet på det på nuværende tidspunkt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Men er det ikke korrekt, for jeg synes jo, det er godt lovforslag, at grunden til, at regningen bliver lille for de 450.000 – i stedet for, at de 65 mia. kr. bliver betalt af de 450.000, som får gavn af det, og det er en afgift, vi ikke rigtig ved hvor høj bliver, for det kan vi først få tal for næste år – er, at vi så deler den ret bredt ud?
På den måde har vi lavet den nemme løsning, at vi siger, at alle folk ligesom får vand ind, og så bliver det et lillebitte beløb for alle.
Men er det i orden med alle problemstillinger for Radikale?
Så er man ovre i Enhedslistens teknik, ikke?
For vandforbrug er jo sådan noget meget individuelt.
Der kunne man måske tage det på en renere måde, kunne man ikke det?