runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Jamen jeg synes, at vi som et lille land har enormt mange fordele ved at være en aktiv del af det europæiske samarbejde og også en aktiv del af vores internationale forpligtelser, og jeg er med på, at hr. Morten Messerschmidt og hr. Morten Messerschmidts parti har en anden holdning.
Når det så er sagt, synes jeg, det er en meget, meget relevant debat at have om domstolene, og jeg synes bestemt heller ikke, at vi skal være berøringsangste over for at kritisere den del af de internationale konventioner, som vi er uenige i.
Jeg synes, at det er en meget, meget relevant diskussion at have, om der er dele og områder, hvor konventionerne blander sig for meget i vores lovgivning, og den skal vi turde blande os i.
Vi skal indgive tredjepartsindlæg og gøre alt, hvad vi kan, for, at det er vores politik, som bliver ført.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Jamen er man med eller ikke med?
Er man gravid eller ikke gravid?
Er Danmark da ikke medlem af EU?
Altså, det ville jeg da ønske vi ikke var, men det er vi da, men vi har da forbehold, gud ske tak og lov – vi har da forbehold.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Nej, det er jeg ikke enig i, og jeg vil også sige til hr. Morten Messerschmidt, at fra min stol af kan man måske bedst karakterisere det som at sige, at enten er man med eller også er man ikke med i det internationale samarbejde om konventionerne.
Altså, man kan heller ikke være halvt eller helt gravid.
Derfor er vores udgangspunkt, at vi er med i et internationalt samarbejde, og så udfordrer vi de områder, hvor vi ikke er enige.
Og der er dele af konventionerne, hvor vi er uenige, bl.a. det, der handler om at kunne udvise kriminelle udlændinge, og der gør vi jo alt, hvad vi kan, for sammen med andre lande, der har samme holdning som os, at udfordre det på de områder, hvor vi er uenige.
Og så kan man sige, at det, som vi også har gjort som regering – med en aftale, som hr. Morten Messerschmidts eget parti jo også er med i – lige nu er at arbejde benhårdt på at sørge for, at de kriminelle udlændinge, der skal udvises, også skal afsone et sted langt væk fra Danmark.
Det synes jeg også er et rigtig, rigtig godt forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Nej, det kommer ikke bag på nogen, og det er i øvrigt heller ikke rigtigt.
Altså, der er jo masser af lande uden for Europarådets medlemskreds, som havde ytringsfrihed allerede på det tidspunkt, hvor grønjakkesagen blev afgjort, og som ville have fået et andet udfald.
Så det, at man kun kan komme frem til ytringsfrihed ved at være med i menneskerettighedskonventionen, er bare historisk nonsens.
Men der, hvor jeg egentlig ville komme fru Rosa Lund i møde, var i spørgsmålet om, hvad det egentlig kan være, der driver de andre partier, altså dem, som ikke ligesom vil vedstå sig deres, hvad kan man sige, bekendelse til den emancipationstanke, som jo er født i og af og ind i menneskerettighederne, altså det, at man sætter individet og ikke folket, nationen og historien først.
Hvad kan det egentlig være, tror fru Rosa Lund, der gør, at f.eks. Socialdemokratiet – det hørte vi også i ordførertalen – starter med at sige, at man vil udvise, medmindre det overtræder menneskerettighederne, når det, der jo er virkeligheden, er, at man vil bøje sig for menneskerettighederne, og ifald det ikke strider imod dem, vil udvise?
Altså, hvordan kan det være, at de lyver på den måde?
Er det forfatningen, eller er det det, der går forud for den?
Der må jeg bare sige, at Tysklands eksempel åbenlyst viser, at det er det, der går forud for den.
For Weimarrepublikkens forfatning var smuk, og det var noget af det mest demokratiske, som Europa havde set på det tidspunkt.
I øvrigt fik Hitler aldrig flertal i den tyske befolkning; jeg tror, at han maks. fik 44 pct.
Men pointen er sådan set, at det, der skaber et demokratisk samfund, ikke er en forfatning med menneskerettigheder i.
Det, der skaber et demokratisk samfund, er, at der er en folkelig forankring, og det er det, der var Tysklands problem, altså at det var et forsøg på at sammenfatte nogle delstater med meget, meget store forskelle, og hvor selve den demokratiske konstruktion derfor blev meget svag.
Det var det, der banede vejen for Hitler, ligesom det er tilfældet med andre diktatorer.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
[Lydudfald]
... Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som jo er blevet kritiseret i dag, kommer efter anden verdenskrig og jo også på baggrund af den erfaring, og for mange af os er det jo stadig væk en opførelse af menneskelig uhyrlighed, hvoraf noget faktisk havde demokratisk mandat.
Det er jo det, hr. Morten Messerschmidt selv er inde på, ikke mindst i forhold til Hitler, som jo havde en bred folkelig opbakning.
Det er jo lige præcis den type situationer i verdenshistorien, der viser, hvorfor det er så vigtigt at holde fast i, at der er noget, der har en værdi, der er vigtigere end den aktuelle folkestemning.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Nej, menneskerettighedstanken bliver født i det franske deputeretkammer i 1791.
Det er jo den, der så i hele sin ideologiske fanatisme går blodbestænkt igennem Europas historie, og den kunne ikke have reddet Tyskland fra Hitler.
Hvis der var noget, der kunne have reddet Tyskland fra Hitler, så var det formodentlig, at Bismarck aldrig var lykkedes med samlingen af Tyskland.
Men jeg kan ikke forestille mig, at det, at man havde en profan menneskerettighedserklæring i Weimarforfatningen, skulle have reddet Tyskland mere fra Hitler, end at Stalins forfatning var fuldstændig lige så smukt beskyttet og besmykket med menneskerettigheder.
Og jeg tror, at vi må blive enige om, at Stalin og Hitler stort set var to alen af ét stykke.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Tak for at lave en parafrase over Brandes, et af mine egne åndelige forbilleder.
Han døde i 1927, og det vil altså sige før anden verdenskrig, som jeg tror for alvor satte menneskeretten i fokus, og som jeg tror for alvor gav menneskeheden den øjenåbner, at menneskets integritet, det enkelte menneskes integritet, nogle gange kan forsvinde i meget stærke folkestemninger.
Det var jo den direkte erfaring, som gør, at vi i dag går så meget op i menneskerettigheder.
Selv om det er længere og længere tid siden, synes jeg jo stadig væk, at vi ser udviklinger i verden, der gør, at vi bliver mindet om, hvorfor der er noget, der næsten er religiøst, og hvorfor der er noget, der nogle gange skal hæves over almindelig hverdagslovgivning.
Det medgiver jeg gerne.
Jeg mener ikke, det er sharia, men jeg medgiver gerne, at der er noget, der er over hverdagens lovgivning her i Tinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Tak, formand.
Hvad er Europa?
Hvornår blev Europa grundlagt?
Jeg vil tillade mig at sige: i 1215.
I 1215 gjorde de britiske stormænd oprør imod den tyranniske konge Johan uden Land, som igennem mange år havde tyranniseret den britiske befolkning, afsagt domme og smidt folk i fængsel uden lov og ret.
I 1215 var det nok, og vi fik Magna Carta.
Magna Carta er Europas fødselsattest.
Og hvad siger Magna Carta?
Jo, den siger: Loven kommer først, så dommen.
Loven føder dommen.
Uden lov er der ingen retfærdig dom.
Det er også det, der står i den danske grundlov – vi var inde på det under den forrige behandling – i § 64: at i deres kald har dommerne ene at følge loven.
Loven kommer først.
Hvad skal loven så være?
Et sindigt folketingsmedlem har bemærket, at der i de små friser rundtomkring her bl.a. vil læses: »Med lov skal land bygges«.
Det er fra indgangsordene til det, man kan sige er den danske Magna Carta, nemlig Jyske Lov, der kommer i 1241.
Og der står noget ganske klogt om loven.
Der står, at loven skal være »tålelig, efter landets sædvane, passende og nyttig og tydelig, så at alle kan vide og forstå, hvad loven siger.
Loven skal ikke gøres eller skrives til nogen mands særlige fordel, men efter alle deres tarv, som bor i landet.
« Det er smukt, det er rigtigt, og det er præcis det modsatte af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som jo er politik.
Og jeg synes egentlig, at hr. Preben Bang Henriksen sagde det meget tydeligt, da han omtalte en af dommene om arbejdsmarkedspolitik og han sagde, at den borgerlige side af salen var glade, underforstået, at venstrefløjen var sure.
Men domme skal jo ikke glæde nogle og gøre andre triste.
Det kan loven gøre, for loven kan gøre det uretfærdige uretfærdigt og det retfærdige retfærdigt, for loven er jo midlet, som dommen bygger på, og loven kan laves om.
Men når dommen bliver til loven, er demokratiet ophævet.
Derfor er det netop ikke en beskyttelse, når man i konventionen, som hr. Preben Bang Henriksen rigtigt nævner det, har retten til liv, forbud mod tortur, retten til privatliv og familieliv, for det er jo ikke lov; det er jo politik.
For jeg tror, der er lige så mange holdninger til, hvad retten til liv betyder, som der er borgere i det her land.
Betyder at have ret til liv så, at abort er forbudt?
Er fosteret ikke levende?
Det er der nok ikke kun ét svar på.
Hvad er privatliv?
Hvad er familieliv?
Mon ikke de fleste, når de hører ordene forbud mod tortur, tænker på frygtelige torturkamre, hvor folk får revet lemmerne af, og nok ikke så meget på kvadratmeterantallet i de rumænske fængsler?
Derfor er menneskerettighederne politik, for de kræver fortolkning, de kræver udfyldelse, og ved det, at man flytter den fortolkning ind i en domstol, gør man vold på loven, for det bør selvfølgelig stå i loven, hvad man mener med ret til liv.
Hvor skal abortgrænsen gå?
Det bør stå i loven, om vi har eksklusivaftaler eller ej.
Det bør stå i loven, hvilke rettigheder man som tiltalt har og ikke har – i loven, som skal være tålelig, efter landets sædvane, passende, nyttig og tydelig.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Jeg kan godt forstå, at det ud fra Dansk Folkepartis perspektiv er et godt råd, for jeg går ud fra, at hvis vi kun havde en menneskerettighedsbeskyttelse i grundloven, og at det var noget, vi skulle blive enige om herinde og ved diverse folkeafstemninger, så ville det med de krav, der er, nok ikke blive indrettet helt så ambitiøst som det system, vi har i dag.
Det tror jeg det ville være svært at få opbakning til.
Derfor lever jeg med, at vi både kan have en dansk retskilde, som Højesteret kan henvise til, og så et europæisk system.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Nu skal jeg jo ikke give råd til mine modstandere, men jeg tror, at man skal passe meget på med at lave to konkurrerende højesteretter.
Vi har det jo lidt i EU-sager, hvor der ofte kan opstå tvivl ved Højesteret, med hensyn til om Danmark f.eks. med inkorporeringsloven har overdraget beføjelser til EU og man derfor er nødt til at underkende EU-Domstolen.
Det skete f.eks. i Ajossagen for ikke så længe siden.
Jeg synes jo, det er meget mere fornuftigt at have danske menneskerettigheder, altså som ligger i et dansk system.
Vi kender det jo også fra grundloven, som fru Zenia Stampe er inde på, med beskyttelse af ytringsfriheden, der skal fortolkes af Højesteret snarere end af et internationalt system.
Så det vil jeg bare kvittere for, og så vil jeg give det gode råd, at den danske Højesteret faktisk er en udmærket fortolkningskilde med hensyn til fortolkning af grundloven.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Altså, det, som vores arbejde peger i retning af, er jo, at man så i det danske retsvæsen vil henvise til grundloven og den udlægning af menneskerettighederne, der vil være dér, for det vil jo ikke nødvendigvis være en en til en-kopi af formuleringer.
Det kan være omformuleringer, og det vil det sandsynligvis være i flere tilfælde, altså hvor man omformulerer det til en dansk kontekst, og så vil dét være den umiddelbare retskilde.
Men derfor vil vi stadig væk være medlem af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og derfor vil vi jo alligevel være bundet af menneskerettighederne, også i forhold til det system.
Så man kan sige, at det på en måde bliver en dobbeltsikring af menneskerettighederne, sådan at man kan henvise til en dansk retskilde, hvor der faktisk er nogle danske politikere og nogle danske jurister, der har prøvet at omformulere det til en dansk kontekst og lægge vores egen fortolkning ind, og det vil nok være den, man umiddelbart forholder sig til ved domstolene, men det er klart, at man jo også vil være nødsaget til at forholde sig til domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Jeg føler mig overhovedet ikke provokeret, jeg føler mig kun bekræftet, og det synes jeg er rart.
Altså, det er godt, at der er en tese og en antitese i dansk politik, og det har siden 1871 været det nationalkonservative over for radikalismen.
Det lever stadig væk videre, ovenikøbet i balance, kan man sige; for en stund er vore partier lige store.
Det, jeg vil spørge til, er mere det juridiske i det.
Hvis fru Zenia Stampe og hendes parti får det i øvrigt meget velartikulerede ønske, som jeg også har læst fru Zenia Stampe fremføre som formand for den republikanske bevægelse eller noget i den stil, gennemført, hvad vil så være retskilden for menneskerettighedsbeskyttelsen?
Vil det være grundloven, eller vil det være konventionen?
Altså, hvem er sidste fortolker: Strasbourgdomstolen eller Højesteret?
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Det vil jo ikke komme som nogen stor overraskelse, at Radikale Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg tør måske også være helt ærlig i min begrundelse, og måske også lidt provokerende, for hr. Morten Messerschmidt spurgte justitsministeren – sådan husker jeg det, eller også var det en af regeringsordførerne – om vedkommende virkelig ikke stolede på Folketinget, og det er jo lige præcis sagen.
Når det handler om det enkelte menneskes integritet, og det er det, menneskerettigheder handler om, så nej, stoler jeg ikke på Folketinget.
Det lyder provokerende, og det lyder kontroversielt, men det er jo faktisk derfor, vi har en grundlov, for grundloven står over Folketinget.
Så på den måde er der egentlig heller ikke noget odiøst ved, at der er nogle ting, som vi siger ikke bare er op til en første-, anden- eller tredjebehandling, som i disse dage og disse tider med krisestemning osv. kan gøres vældig hurtigt; det så vi under corona.
Så der er ting, ja, som er så vigtige, at vi ikke vil overlade dem til Folketinget og folkestemninger.
Derfor vil vi gerne gå skridtet videre.
Vi vil jo gerne inkorporere menneskerettighederne ikke bare i dansk lov, men jo egentlig også i grundloven, fordi det bliver en måde, hvorpå menneskerettigheder i stedet for at være sådan noget fremmed noget nede i Strasbourg eller Bruxelles eller langt væk i hvert fald bliver noget, som vi selv tager ind i vores grundlov, og man vil henvise til det og til menneskerettighederne i en retssag og ikke til noget, som ligger langt væk.
Så derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Vi synes, det er rigtigt, at når det handler om det enkelte menneskes integritet, er der en særlig beskyttelse, og den ligger faktisk ud over den almindelige hverdagsbehandling af love her i Folketinget.
Rosa Lund (EL), 2023-04-21:
Hvis jeg bare vidste, hvorfor Socialdemokratiet gør, som Socialdemokratiet gør, så ville mit liv simpelt hen være så meget nemmere – det ville det.
Men jeg må dog bare lige rette hr. Morten Messerschmidt og sige, at det jo faktisk er Folketinget, der har besluttet og vedtaget ved lov at inkorporere menneskerettighedskonventionen.
Derfor synes jeg også, det bliver en lidt falsk debat, at menneskerettighederne skulle være noget, som ikke har noget med Folketinget at gøre.
Jo, det har meget med Folketinget at gøre – vi har selv besluttet det, hr. Morten Messerschmidt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Det kommer jeg ind på i min ordførertale.
Altså, det, der er interessant, er, at fru Rosa Lund jo har siddet her i Folketinget og fulgt den transformation, som Socialdemokratiet har gennemført, hvor mange ude i befolkningen, tror jeg, har den opfattelse, at de f.eks. vil føre en stram udlændingepolitik, men hvor det, der i virkeligheden er tilfældet, er, at de vil have, at Danmark skal være styret efter menneskerettighederne, og ifald menneskerettighederne giver lov, må Folketinget bestemme.
Hvad er det, der gør, tror fru Rosa Lund, at Socialdemokratiet på den måde spiller en, hvad kan man sige, falsk violin eller jo i hvert fald to forskellige melodier over for vælgerne?
Rosa Lund (EL), 2023-04-21:
Det ved jeg simpelt hen ikke.
Det synes jeg at hr. Morten Messerschmidt skal spørge en, der sidder i regeringen, om, ikke mig.
Men jeg vil dog sige til hr. Morten Messerschmidt, at det at stå på mål for menneskerettighederne og stå vagt om menneskerettighederne, jo netop handler om at sætte folket først, og det ved hr. Morten Messerschmidt også godt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Tak, formand.
Der er jo noget grundlæggende uærligt over det, når man siger, at man vil udvise så mange udlændinge som muligt, dog inden for konventionerne, for så synes jeg egentlig, hr. Bjørn Brandenborg skulle fortælle vælgerne om alle de udlændinge, der så dermed ikke bliver udvist.
Det er jo det, der er hele affæren ved menneskerettighedskonventionen.
Én ting er, at det er dårlig jura og alt muligt andet, men helt konkret i forhold til udlændingepolitikken er det jo et vælgerbedrag, for for Socialdemokratiet handler det ikke om at udvise først og så overholde menneskerettighedskonventionen.
Det handler om at overholde menneskerettighedskonventionen og i det fald, det så kan lade sig gøre at udvise, at udvise.
Så jeg vil bare gerne spørge, om hr. Bjørn Brandenborg ikke er enig i, at det vigtige for Socialdemokratiet er konventionen, og at så kommer udvisningspåstanden bagefter.
Vi tager jo i strafferetten udgangspunkt i gerningsmandens forståelse af sine gerninger, og hvis gerningsmanden ikke ved, at kvinden er gravid, må det i bedste fald blive opfattet som uagtsomt manddrab, og det har jo sin selvstændige bestemmelse i straffeloven.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-21:
Bare for at forstå det rigtigt: Er det det faktum, at man er vidende om det?
Hvis en kvinde er gravid i 8. uge og barnet bliver dræbt, svarer det til et drab på et individ, et menneske med rettigheder uden for moderens livmoder.
Er det sådan, man skal forstå Dansk Folkepartis syn på et foster?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Vi synes bestemt ikke, at man skal hæve abortgrænsen.
Vi synes, at den ligger, hvor den ligger, og at der ligger den fint.
Så i den debat, der kører i øjeblikket, har vi meldt klart ud, at det kommer vi ikke til at gå ind i.
I relation til det her er der jo to elementer i det, for én ting er selve undfangelsen så at sige, men der er jo så også det med, hvornår forsættet indtræder, altså hvornår gerningsmanden ved, at det så at sige er to personer i den samme krop, der er tale om.
Så anerkendelsen er jo den samme, men sammenhængen er forskellig.
Det er i min optik to forskellige debatter.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-21:
Tak for det, og igen tak for at fremsætte forslaget; Nye Borgerlige bakker som sagt op om det.
Når jeg trykker mig ind nu, er det kun, fordi ordføreren sagde, at der var noget vigtigt her i forbindelse med at anerkende, at et ufødt barn er et menneske med rettigheder, også inden barnet er født.
Det er måske et af de områder, hvor man kan spørge, hvor grænsen går.
Vi diskuterer jo i øjeblikket abortgrænsen.
Vi har en abortgrænse på 12 uger i dag, og der er diskussioner om, hvorvidt den skal hæves til 16 uger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvor Dansk Folkeparti står i forhold til at vurdere, hvornår et foster er et barn med rettigheder, altså inden det er blevet født.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-21:
Det er netop principperne, der skal være det bærende her, når vi foretager os ting fra Folketingets side.
Jeg er ikke særlig glad for minimumsstraffe.
Man kan jo lave betænkninger til lovforslag, hvor man angiver, hvad man forventer, og hvad man tænker, som ligger ud over, hvad man skriver direkte i loven, og det skal domstolene jo trods alt også forholde sig til.
Så man kan jo sige, at det i hvert fald med garanti skal være en skærpende omstændighed i det tilfælde, men ikke skal gøres til en lov, for vi ved jo ikke, hvad der kommer til at ske i fremtiden af ting.
Vi ved ikke, hvilke retssager der kommer.
Vi kan ikke forestille os alle eventualiteter.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Nej, det er det jo ikke, for der er sager, hvor det ikke ender med livsvarigt fængsel, selv om man har slået to ihjel.
Det er jo det, der er pointen.
For hvis det var sådan, var der jo ingen grund til at fremsætte det her forslag.
Vi vil gerne hjælpe domstolene på vej til det, som vi betragter som det rimelige, det retfærdige og det rigtige resultat.
Og der siger hr. Steffen Larsen, at det vil han også gerne, men han vil bare ikke stemme for forslaget.
Det må jo så betyde, at der er et eller andet uoverensstemmende mellem hr. Steffen Larsens ønske om, hvordan virkeligheden skal være, og så den virkelighed, der er derude.
Hvis hr. Steffen Larsen ikke vil stemme for det her forslag, hvad agter han så at gøre for at sikre det, vi tilsyneladende er enige om, nemlig at hvis man slår flere mennesker ihjel, herunder myrder en gravid kvinde, så skal man have livstid?
Steffen Larsen (LA), 2023-04-21:
Jeg skal ikke stå her og nævne nogle formildende omstændigheder.
Som jeg sagde, tror jeg nærmere, at det er skærpende omstændigheder, hvis man slår flere ihjel.
Det er sådan, jeg ser det, og det er også sådan, jeg håber at retsvæsenet ser det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Altså, jeg forstår sagtens det principielle synspunkt, at selv om man har slået et par kvinder ihjel, så kan der være nogle formildende omstændigheder, som gør, at man ikke skal have livstidsstraf.
Jeg forstår ikke, at man kan indtage det synspunkt, men jeg forstår, at der er nogle, der gør det.
Så vil jeg bare gerne høre, om hr. Steffen Larsen vil nævne nogle af de formildende omstændigheder, han i den situation synes taler for, at man ikke skal have livstidsstraf.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-21:
Men vi skal her diskutere beslutningsforslaget om skærpet straf for forsætligt drab på flere personer og gravide.
Det er et forslag, som jeg intuitivt forstår.
Som en mand og en familiefar kan jeg ikke forestille mig noget værre end det, at en gravid kvinde dør, og slet ikke, hvis det er på grund af drab.
Gravide bærer jo vores håb og vores tro på fremtiden.
Jeg er selv for hårde straffe, og jeg har på min egen krop også mærkerne fra et liv, hvor jeg har stået for civilisationens opretholdelse og de svages beskyttelse over for voldelige og kriminelle barbarer.
Så mit engagement i strenge og direkte straffe er ikke til at tage fejl af.
Et drab på en gravid kvinde eller et drab på flere mennesker er dog i min forståelse allerede en skærpende omstændighed.
Vi kan derfor i Liberal Alliance ikke være med til at lave lovgivningen om, som forslagsstillerne ønsker det.
For enhver dommer i dette rige burde jo være enig i, at drab på flere og drab på gravide er voldsomt skærpende omstændigheder under den nuværende lovgivning.
Det her vil altså virke som en art detailstyring af domstolene, som vi i Liberal Alliance ikke ser som hensigtsmæssig.
Så jeg forstår hr. Morten Messerschmidts tilgang til tingene, og jeg støtter også den intention, hr. Morten Messerschmidt er fortaler for, men det er vigtigt, at dommerne gør det, de er gode til, i retsvæsenet, og at vi her i Folketinget gør det, vi er gode til som lovgivere.