runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Jeg er lige ved at sige »spejl« til hr. Ole Birk Olesen.
Jeg synes egentlig, at den nyvalgte formand for hr. Ole Birk Olesens parti i åbningsdebatten havde nogle rigtig, rigtig fine og nuancerede refleksioner over, at det er andet end penge, der skal til, for at vi får børnefamilier med i fællesskabet.
Børnefamilier har det rigtig, rigtig svært i Danmark.
Men jeg er ikke enig i, at vi ikke har fattigdom i Danmark.
Det er ikke en, som regeringen endnu har villet være med til at definere, men den findes.
Og der er børn og familier i Danmark, der har det helt usandsynligt svært, fordi der blev skåret så hårdt ned på deres ydelser, at de ikke kan være med til helt, helt basale ting.
Signe Munk (SF), 2019-10-22:
Ifølge tallene fra AE vil det være en betydelig omkostning for 50 pct. af dem med de laveste indkomster i Danmark.
Er De Radikale ikke bekymret for, at man, når man laver sådan et tiltag, kan ende med at give regningen for den her grønne omstilling til dem, der har mindst i samfundet, i stedet for at give den til dem, vi jo faktisk ved har det største CO 2 -aftryk, altså dem med de største indkomster i Danmark?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Jamen enhver, der køber et hus, skal selvfølgelig gøre sig klart, hvad det er for nogle udgifter, man har hertil.
Vi har en lang række initiativer, der vil gøre det lettere også at være børnefamilie i Danmark, og det er klart, at så vil den her ordning jo blive afskaffet, og så får man ikke tilskud til det.
Til gengæld kan man se frem til en lang række bedre vilkår for ens børn i daginstitutionerne, på skolen og ungdomsuddannelserne, når de engang måske skal videreuddannes eller på en erhvervsuddannelse i det hele taget.
Det er jo en prioritering, en helt almindelig politisk prioritering.
Det er korrekt.
Vi foreslår at fjerne den grønne check og så kompensere alle dem, som er pensionister eller på førtidspension, fuldt ud.
Vi foreslår at fjerne den grønne check, fordi den blev indført for at kompensere for nogle elafgifter, som jo siden er blevet sænket.
Derudover foreslår vi at sænke elafgiften yderligere i vores finanslovsforslag, sådan at det faktisk bliver billigere for en almindelig LO-familie.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Ordføreren vil jo have, at det skal være sådan, at man skal betale skat af fri telefon.
Så er det sådan, at det for nogle ikke betyder så meget, og det er jo rigtigt, som der bliver sagt, at det er dem, der har de højeste stillinger og de største indkomster.
For dem, der har de små indkomster, er det alt for dyrt at få udleveret en mobiltelefon fra deres arbejdsgiver, fordi beskatningen er alt for høj.
Derfor vil man så fra ordførerens side fastholde, at dem, der har de højeste lønninger, skal have fri telefon, og dem, der har de laveste, ikke må få fri telefon.
Det synes vi skal laves om, og derfor skal der ikke være beskatning på telefoner.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om det offentlige forbrug og ordførerens syn på regeringens finanslovsforslag.
Når man ligesom gør brættet op, kan det godt være, at man ikke er enig i alt, der er foreslået, som stigninger i det offentlige forbrug, der tilsammen bliver til 1,3 pct., men når man nu sammenligner med de sidste 4 års finanslove, der har haft et væsentlig lavere offentligt forbrug og dermed langt mindre investeringer i velfærd, altså når man sådan balancerer det hele op imod hinanden, foretrækker ordfører så den økonomiske politik, der er blevet ført de sidste 4 år med besparelser i velfærden, eller den økonomiske politik, som den nye regering lægger op til, hvor der kan investeres i velfærden?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jeg vil til enhver tid foretrække et blåt flertal, hvor Dansk Folkeparti er en del af det.
Det vil jeg til enhver tid foretrække.
Så vil jeg også gerne igen sige, at man skal passe på med at komme ind i sådan en folketingsrytme med, at man kigger på procenttal og siger, at bare vi bruger nogle penge, er vi alle sammen glade.
Sådan er det ikke i virkeligheden.
Bare når det drejer sig om de her udlændingelempelser, der er kommet, så tror jeg ikke, der sidder nogen herinde i salen nu, som har nogen anelse om, hvad det kan komme til at koste i fremtiden.
Hvis vi bliver et mere interessant land at komme til som flygtning/indvandrer, kan udgifterne jo stige markant.
Så kan man jo glæde sig og sige: Åh, nu er det offentlige forbrug ikke på 1,3 pct., nu er det på 1,4 pct.
Men hvis det er, fordi man bruger pengene på noget, som vi ikke mener at man skal bruge dem på, så er vi sådan set ikke glade for, at det offentlige forbrug er steget.
Så det er indholdet, der er interessant.
Det er ikke interessant bare at bruge pengene.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-10-22:
Men vil ordføreren så ikke på indholdssiden erkende, at velfærden nok får et større løft med den finanslov, som regeringen har fremlagt her, end velfærden har fået de sidste 4 år med Dansk Folkepartis stemmer?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jeg kan sige, at KL har været dygtige til at klemme regeringen.
Men når det drejer sig om finanslovsforslaget, som Socialdemokratiet har fremsat, vil jeg bare sige, at jeg nærmest synes, det er pinligt.
De ældre er ikke nævnt med et ord, der er ikke én krone til de ældre, der er ikke én krone til folkeskolen.
Altså, det er det forslag, der er lagt frem af Socialdemokratiet.
Når det gælder den aftale, man har lavet, hvor KL sad og maste på, lavede man en fin og okay aftale i forhold til kommunernes økonomi.
Men finanslovsforslaget, som vi diskuterer her, er bestemt ikke i orden i forhold til de punkter, som ordføreren gerne vil tale om.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det, og tak til fru Sofie Carsten Nielsen for talen.
Jeg tror, at den radikale partiformand, Morten Østergaard, har udtalt, at den her finanslov skal være den grønneste i danmarkshistorien, og derfor tænker jeg, om Sofie Carsten Nielsen kunne give sine bemærkninger til, om det så også efter Det Radikale Venstres mening er udtryk for den grønneste finanslovsforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Det tror jeg at jeg kan skrive under på.
7 procentpoint.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Et andet tema, som jo også Det Radikale Venstre har interesseret sig for, er hele spørgsmålet om generationsskiftebeskatning og hele den diskussion, der har været, og jeg ved også, at fru Sofie Carsten Nielsen deltog i en debat her for nylig hos Dansk Industri, tror jeg, det var.
Hvad er De Radikales synspunkt i forhold til det finanslovsforslag, der nu er lagt på bordet,
og deler fru Sofie Carsten Nielsen nogle af de bekymringer, som en lang række virksomheder og organisationer giver udtryk for?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Det er et godt spørgsmål.
Tak for det.
Vi er utrolig glade for, at den ekstremt dyre løsning, som Lindholm er, er blevet aflyst.
Vi har selv fremlagt et forslag om, at den gruppe, som ordføreren taler om, f.eks. kunne være på Sjælsmark, når nu børnene og familierne kommer ud derfra, men det er jo regeringen, der skal komme med en model for det.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Tak for det.
Det var glædeligt.
Så til noget, der måske er knap så glædeligt, i hvert fald set fra Dansk Folkepartis side: Det er jo sådan, at der bliver holdt svømmekonkurrencer og andet nede omkring øen Lindholm, og det er også sådan, at regeringen har besluttet, at der ikke skal være et udrejsecenter dér.
Så vil jeg gerne spørge De Radikale: Hvor skal det udrejsecenter så være henne?
Vi står jo stadig væk med den udfordring, at de her omkring 75 personer på tålt ophold skal være et eller andet sted.
I dag render de jo frit rundt i Danmark, og det går jeg heller ikke ud fra at De Radikale ønsker.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Det bliver ikke med radikale stemmer, at der bliver stemt for at sænke koblingsprocenten for friskolerne i Danmark.
Vi går meget ind for den skolemodel, vi har.
Vi vil gerne være med til at se på, om og hvordan friskolerne kan tage et større socialt ansvar de steder, hvor det ikke sker, men vi har overhovedet ingen planer om at lægge stemmer til at sænke koblingsprocenten.
Signe Munk (SF), 2019-10-22:
I SF er vi jo lige så optaget som De Radikale af, at vi skal have klimahandling nu.
Vi er også optaget af, at det sker med en social balance i behold.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens bevæggrunde for at have fjernet den grønne check i det finanslovsudspil, jeg i hvert fald er bekendt med, fra De Radikale.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det er altid interessant, når det er De Radikale, der er på talerstolen.
Når man har en socialdemokratisk ledet regering, plejer De Radikale jo at kunne styre tingene med forholdsvis hård hånd.
Mit første spørgsmål handler om koblingsprocenten på privat- og friskoler og De Radikales holdning til det, for i finanslovsforslaget ligger der den her markante beskæring på 5 pct.
Har De Radikale det med som et krav, at det skal der ikke være?
For konsekvensen vil selvfølgelig være, at en del af de her privat- og friskoler, som ligger i landdistrikterne, vil få nogle økonomiske udfordringer.
Så mit spørgsmål er: Hvordan forholder De Radikale sig til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Ja, vi deler faktisk bekymringerne, og vi må nok erkende, at fejlen skete tilbage i 2015, da vi selv sad i regering.
Det handler for os i langt højere grad end procentsatsen om, hvordan man fastsætter en virksomheds værdi.
Det skal være gennemskueligt, der skal være klarhed over det, og virksomhederne skal kunne regne med det.
Derfor er vi nødt til at finde en ordentlig model, og jeg håber virkelig, at Venstre vil være med til det, for så vil vi også kunne skabe kontinuitet og noget, virksomhederne vil kunne regne med det.
Fatma Øktem (V), 2019-10-23:
Altså, vi kan jo se, at da de danske kvinder lavede deres indmarch og indtog på arbejdsmarkedet, blev der virkelig ændret ved kønsrollerne i Danmark.
Det var der, vi virkelig begyndte at skrive under på, at kønnene var ligestillet, fordi der var den økonomiske uafhængighed, fordi de var ude at tjene deres egne penge, hvilket gav kvinderne en vis selvtillid og styrke.
Og det kan vi jo se mangler i visse kredse.
Der kunne jeg først og fremmest godt tænke mig at høre, om ministeren er enig med mig i, at kvinders aktive deltagelse på arbejdsmarkedet er med til at skabe en øget ligestilling mellem kønnene.
Mogens Jensen (S), 2019-10-23:
Jeg synes selvfølgelig, det er positivt, at vores rettighedskampagne slår igennem på den måde, at der i hvert fald er øget efterspørgsel efter bl.a. det, som er en del af kampagnen, nemlig kurser, hvor man oplyser minoritetsetniske mænd og kvinder og også unge omkring ligestillingsspørgsmål, herunder også om respekt for homoseksualitet og andre ting.
Men det er klart, at det ikke kan stå alene.
Det gælder jo om at sikre beskæftigelse og uddannelse, for det tror jeg er den væsentligste vej til integration, og der skal vi også tage initiativer.
I var kommet lidt foran den beregnede tidsplan her, men vi løb frem og nåede målet.
Og jeg er jo glad for – og egentlig også ked af – at kunne svare ja til det spørgsmål, som spørgeren her stiller.
Heldigvis har rigtig mange minoritetsetniske kvinder og mænd taget danske ligestillingsværdier til sig, men der er et mindretal, hvor værdien om ligestilling mellem kønnene ikke er slået igennem.
Det er selvfølgelig – som jeg ser det – et ligestillingsproblem, når hver femte minoritetsetniske mand mener, at mænd skal have det sidste ord i hjemmet, og at mere end hver sjette synes, at hvis en kvinde går udfordrende klædt, er hun selv skyld i et seksuelt overgreb, og at kun halvdelen mener, at homoseksualitet bør være accepteret i det danske samfund.
Og det er også et ligestillingsproblem, når tre ud af fire kvinder med ikkevestlig baggrund i et udsat boligområde ikke er i arbejde.
Så vi står over for en frihedskamp på det her område, der kræver et opgør med de normer, som stadig væk eksisterer i visse miljøer.
Derfor skal vi arbejde for, at flere bliver en del af det danske fællesskab, hvor vi deler de samme grundlæggende værdier, og som spørgeren også godt ved, har vi jo i en bred kreds af partier afsat penge til en rettighedskampagne rettet mod de her miljøer, der giver viden om ligestilling og inspiration til at handle anderledes.
De her aktiviteter har der været stor efterspørgsel på, og derfor har vi netop prioriteret at tilføre flere midler, så indsatsen kan styrkes og fastholdes i 2020.
Fatma Øktem (V), 2019-10-23:
Mange tak.
Og velkommen til ministeren – bedre sent end aldrig.
Det er et vigtigt område, så jeg venter selvfølgelig gerne på ministeren.
Er ministeren enig i, at normen mellem mænd og kvinder i landets ghettoområder udgør et ligestillingsproblem?
Mange tak.
Jeg kan kun være enig med ministeren i den bekymring omkring alle de tal.
Jeg ville have nævnt den undersøgelse, som Als Research har lavet i 2014, der netop påpeger, hvor stort et problem det er i visse etniske minoritetskredse.
Ministeren kom med en masse tal, så jeg vil slet ikke gå det igennem igen.
Det er fuldstændig korrekt, at vores rettighedskampagne, der har været på banen siden 2007, hvor daværende ligestillingsminister Lykke Friis satte rettighedskampagnen i gang, har haft en stor betydning for at rykke på nogle af de holdninger, primært blandt kvinderne.
Men vi kan jo se, det ikke rigtig har slået igennem, for vi kan se, at det ikke slår igennem i forhold til rigtig mange kvinder – især fra nogle bestemte lande – som bor i de områder, hvor vi også oplever, at der er en social kontrol.
Når det ikke slår igennem hos dem, hvor det er allermest nødvendigt, kan det være, at vi måske skal prøve at få nogle andre tiltag i gang.
Og der er det så, at jeg godt kunne tænke mig at høre, hvad ministeren derudover har i tankerne.
For nu har rettighedskampagnen kørt 12 år, hvis ikke 13 – så vidt jeg ved – og det har jo ikke ændret på de tal.
Vi kan se, at syv ud af ti kvinder, der kommer fra Somalia, Syrien eller Irak, står uden for beskæftigelse, så der skal noget mere til, vil man umiddelbart tænke.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren har gjort sig nogle tanker om, hvad man ellers kan gøre.
Mogens Jensen (S), 2019-10-23:
Jeg er lidt uforstående, for jeg har svaret ja på alle ordførerens spørgsmål – jeg er enig med ordføreren.
Og når det handler om beskæftigelse, som ikke er mit ressort, så siger jeg gerne, at for at sikre, at også indvandrere, kvinder og mænd, får en indgang til vores arbejdsmarked, så ønsker vi jo at indføre de her 37 timers pligt om ugen til beskæftigelse for nyankomne og indvandrere med integrationsbehov.
Det er jo på den vej, vi sikrer, at de bliver en del af samfundet ved bl.a. at komme i beskæftigelse.
Så for mig at se er vi jo fuldstændig enige.
Fatma Øktem (V), 2019-10-23:
Det glæder mig.
Men når vi kan se, at statsministeren har brugt det rigtig meget under valgkampen, nemlig at vi har en gruppe af kvinder, som vi hverken vil acceptere står uden for fællesskabet eller har den her manglende ligestilling – vi hørte også i åbningsdebatten, at statsministeren påpegede den her gruppe – så synes jeg jo, det er lidt bekymrende, at ligestillingsministeren siger, at der ikke er noget på ligestillingsområdet, for det her er for mig og for Venstre først og fremmest et ligestillingsproblem, før det er et integrationsproblem eller et beskæftigelsesproblem.
Og jeg er lidt ked af, at ministeren, hver gang jeg prøver at komme ind på det her emne, henviser mig til andre ministerier.
Men jeg vil høre: Kommer der noget?
Kan vi glæde os til, at der på ligestillingsområdet kommer noget?
Karen Ellemann (V), 2019-10-23:
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om det arbejde, Den Globale Alliance for Vaccine og Immunisering, også kaldet GAVI, udfører?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Den Globale Alliance for Vaccine og Immunisering, også kaldet GAVI, har til formål at øge vaccinationsindsatsen i verdens fattigste lande, og det er absolut mit indtryk – et godt indtryk – at der bliver gjort et meget flot og godt stykke arbejde hos GAVI.
Det er sådan, at man siden 2016 har hjulpet med at immunisere næsten 200 millioner børn, og man er altså godt på vej med at nå det her mål om 300 millioner børn i 2020.
Så der er ikke nogen tvivl om, at GAVI løfter et kolossalt vigtigt arbejde.
Det gør de først og fremmest, fordi der er nogle meget store aktører, der støtter GAVI.
Der er Storbritannien, der er Bill & Melinda Gates Foundation, og der er Norge, som leverer cirka halvdelen af GAVI's budget, og det har sat et meget stort præg på GAVI's arbejde.
Det bidrag, vi har givet fra dansk side, har spillet en ganske lille rolle, og det, man kan sige, er, at den merværdi, Danmark har kunnet skabe i forhold til GAVI, har været meget minimal.
Og derfor havde man allerede drøftelsen tilbage i 2013, hvor man besluttede, at man ville droppe tilskuddet til GAVI.
Man har så efterfølgende kortvarigt sat GAVI på finansloven igen, hvor man har givet de her 25 mio. kr. om året i en periode, men det er stadig væk sådan, at det bidrag, Danmark har bidraget med i forhold til GAVI, kun svarer til 0,25 pct. af GAVI's budget.
Så det er altså andre lande som Norge, Sverige, Holland og altså Storbritannien, som for alvor virkelig er sværvægtere i forhold til GAVI's finansiering.
Og der har det været det danske valg at sige: Vi vil gerne fokusere den indsats, vi gør på sundhedsområdet, og lægge pengene de steder, hvor Danmark for alvor gør en forskel, gør noget, som andre lande ikke er så fokuseret på.
Vi har øget vores tilskud til Den Globale Fond, men vi har også et stærkt fokus på bl.a. kvinders rettigheder.
Så det er altså udtryk for en prioritering.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Det er i hvert fald klart, at hvis man kan minimere trængsel, kan man også minimere den tid, folk sidder på vejene.
I sidste ende kan vi jo ikke her i Folketinget – heldigvis, fristes jeg til at sige – bestemme, om det så betyder, at folk får mere fritid eller mere arbejdstid.
Men der er ingen tvivl om, at det at minimere trængsel også har en samfundsmæssig gevinst, og det er jo også derfor, at vi indregner det som sådan i de beregningsmodeller, der ligger til grund for de samfundsøkonomiske vurderinger af anlægsprojekter.
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Først og fremmest hatten af for fru Karen Ellemanns store engagement i den her sag.
Det er ikke sådan, at Danmark pludselig trækker støtten.
Det har været sådan, at det hele tiden har ligget i kortene, at det var noget, man kunne tage stilling til løbende.
Og vi har fået inspireret andre lande til at gå stærkt om bord i GAVI's arbejde, så der er altså en stor interesse i at støtte GAVI, og der giver det god mening at bruge skatteydernes penge de steder, hvor vi så kan gå ind og skabe engagement, hvor der ikke er den samme interesse for at bakke op.
Derfor fokuserer vi vores indsats.
Derfor har vi lagt større kræfter i Den Globale Fond, som jo handler om hiv, aids, tuberkulose og malaria, men også i forhold til Verdenssundhedsorganisationen, WHO, i forhold til indsats for mødre- og børnesundhed og andet, og altså går ind nogle steder, hvor der ikke er den samme trængsel for at bakke op.
Mogens Jensen (S), 2019-10-23:
Det er den bedste vej til integration – det er uddannelse, det er beskæftigelse – og så, selvfølgelig, at vi har nogle blandede boligområder.
Det er også derfor, at vi i regeringen nu vil indføre en pligt til at bidrage 37 timer om ugen for nytilkomne og indvandrere med integrationsbehov, så de kommer til at spille en aktiv rolle i samfundet med beskæftigelse på den ene eller den anden måde.
Karen Ellemann (V), 2019-10-23:
Tak til ministeren for en meget ærlig besvarelse, og også tak for lige præcis at præcisere, hvor afgørende betydning det har.
For når man taler med forskellige aktører i hele udviklingsverdenen, er der ingen tvivl om, at følgerne på grund af manglende vaccinationer mod de mest smitsomme sygdomme jo simpelt hen er fatale.
Vi ser epidemier af sygdomme, som kunne være forebygget, og derfor er det en enormt vigtig indsats.
Danmark var jo blandt de seks stater, som tilbage i år 2000 med enormt stor entusiasme var med til simpelt hen at grundlægge GAVI.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at have den her drøftelse med udviklingsministeren om, om det virkelig er den rigtige måde at prioritere på.
For det er jo helt korrekt, at de 25 mio. kr. om året, som den danske stat bidrager med til GAVI – til det kæmpestore arbejde – er et lille bidrag i sammenligning med, hvor meget man rent faktisk laver i udviklingslandene.
Det er rigtigt, men det er ikke desto mindre et enormt vigtigt signal, vi sender som land og som jo en meget, meget aktiv aktør i forhold til hele etableringen af det.
Det betyder noget, om Danmark lige pludselig siger: Nu trækker vi støtten.
Så derfor vil jeg gerne høre ministerens politiske holdning til det signal, der ligger i, at man som udviklingsminister nu faktisk skal være den minister, som siger: Arh, vi synes ikke længere, det er vigtigt, at Danmark støtter med det alt andet lige i ministerens store budget lille beløb, som har en enormt stor betydning for, hvad det er for nogle donorlande, der sikrer, at verdens børn er dækket af vigtige – livsvigtige – vacciner.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-23:
Som sagt skal vi jo spille sammen om det her, og jeg kan oplyse ministeren om, at vi i Transportudvalget har meget fokus på den her investeringsplan.
Og noget af det, vi gerne vil hjælpe ministeren med at få udboret, er jo de kæmpestore gevinster for samfundet, der ligger og venter, hvis vi kommer i gang med de her projekter.
Ud over at vi skal sikre beskæftigelsen i anlægsbranchen, ligger der nogle gevinster i form af mindre tab til trængsel – det er jo rigtig mange milliarder kroner, og vi må have udboret, hvad det egentlig koster samfundet.
Er ministeren ikke også enig i, at der ligger nogle gevinster omkring arbejdsudbuddet, altså at arbejdsudbuddet bliver større, at der kommer flere hænder til det danske arbejdsmarked, hvis vi bygger nogle af de her veje, der er hårdt brug for, så vi sparer tid mellem hjem og arbejde?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-10-23:
Tak for det.
Hvornår vurderer ministeren at de nordjysk valgte socialdemokrater, der til Nordjyske den 25. maj 2019 alle svarede »ja« til at afsætte penge til den tredje Limfjordsforbindelse i indeværende valgperiode, får mulighed for at indfri løftet?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Lad mig først understrege, at jeg har stor forståelse for, at spørgeren interesserer sig for infrastrukturprojekter i sit lokalområde.
Det er vel nærmest en pligt for et hvilket som helst folketingsmedlem, uanset hvor i landet man i øvrigt er valgt.
Det er glædeligt, at en ekspertgruppe tidligere på året nåede til den konklusion, at den nuværende Limfjordstunnels tilstand er meget bedre end frygtet.
Det ændrer dog ikke på, at det ud fra et trafikalt og kapacitetsmæssigt perspektiv fortsat er sådan, at der er grundlag for at anlægge en tredje Limfjordsforbindelse.
Som jeg også sagde til spørgerens partifælle, hr. Carsten Kissmeyer, her i salen for 2 uger siden, er det min ambition at skabe stabile rammer om de kommende 10 års infrastrukturinvesteringer, og jeg vil derfor søge en så bred politisk aftale som muligt om de fremtidige investeringer i infrastrukturen.
I den forbindelse er det min klare forventning, at en tredje Limfjordsforbindelse vil være et af de projekter, som vi skal drøfte i de kommende forhandlinger.
Den konkrete prioritering af projekter vil i sagens natur afhænge af, hvad der er opbakning til i Folketinget, og derfor ser jeg selvfølgelig også meget frem til at høre en definition af, hvad der vil være partiet Venstres prioriteringer i den forbindelse.