runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Det er ikke så meget et spørgsmål, men mere en kommentar.
Nu blev jeg lige lidt bister over for Venstre, så jeg ville bare lige sige, hvad De Konservatives forslag går ud på.
Det er jo, at man anlægger en normativ tilgang til, hvilke ord der skal optages i den danske ordbog, frem for en deskriptiv tilgang.
Det vil sige, at man er mere kritisk over for, om de ord, man optager, rent faktisk også giver mening på dansk, og at man ikke ukritisk optager fremmedord, som ikke er nødvendige.
Så er der også uddannelsesinstitutionerne, hvor vi jo ikke foreslår, at man skal ændre eksempelvis Copenhagen Business School til noget andet.
Men når man fremadrettet skal lave nye uddannelsesinstitutioner, har vi det ønske, at de bliver givet navne på dansk.
Som det sidste vil jeg nævne et sprogråd, som kan komme med foreslag til fordanskninger af engelske udtryk.
Jeg har selv nævnt et eksempel med stealthing tidligere.
Stealthing, som vi jo diskuterede i Folketingssalen for nogle uger siden, er det, at man tager kondomet af under samleje, og det diskuterede vi jo så om skulle kriminaliseres.
Søren Espersen (DD), 2025-05-15:
Der er ingen tvivl om, at vi er meget, meget hurtige til at acceptere nye ord, og vi er også meget, meget hurtige til at smide de ord, som der er, væk.
Jeg er heller ikke helt sikker på, at engelsk har så mange flere ord end dansk.
Jeg ved bare, at de engelske ord bliver gemt.
Dem smider man ikke væk.
Man kan tage store engelske forfattere, som man ikke kunne drømme om at tage ord fra, fordi man simpelt hen ikke aner, hvad de betyder.
Shakespeare er et godt eksempel.
Jeg spurgte for en del år siden kulturministeren – det var, mens Per Stig Møller var kulturminister – om, hvor mange ord fra dansk, der var blevet smidt ud de sidste 15 år.
Det var 4.000 ord, og hvis det er sandt – nu skal jeg prøve at gå det tal igennem igen, for det har pludselig slået mig, at det er ret dramatiske ting, der bliver nævnt – så det da værd at overveje det.
Så er jeg fuldstændig sikker på, at det danske sprog indeholder lige så mange ord som det engelske sprog, som jo bare er, hvad nogen har sagt, dårlig fransk.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Jeg vil egentlig bare kvittere for at tage beslutningsforslaget pænt ned og også for at forstå intentionen med det.
Danmark har jo aldrig været lukket om sig selv eller befundet sig i en osteklokke.
Danmark har jo været påvirket af udlandet igennem århundreder og årtusinder.
Men der er jo nogle faresignaler ved, at 4. klasserne læser så meget dårligere i dag, end de tidligere gjorde, og ved, at nærmest ingen i dag fritidslæser, når man sammenligner med tidligere.
Så jeg vil egentlig bare kvittere for at tage forslaget her positivt ned.
Søren Espersen (DD), 2025-05-15:
Jeg har ingen kommentarer til det.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Jeg vil egentlig bare sige tak for talen, for jeg synes, det betyder meget.
Ord betyder noget, og jeg opfatter det jo egentlig sådan, at SF bakker intentionen op, altså at vi skal værne om det danske sprog.
Vi skal også udvikle det danske sprog, og det er faktisk også det, der ligger i det konservative forslag, altså – hvad kan man sige – at forsøge at hjælpe det danske sprog på vej til også at udvikle flere ord i stedet for bare at indoptage engelske ord.
Jeg er ikke sikker på, at vi ville have haft den enighed, som der faktisk er i salen, for år tilbage.
Jeg tror, man ville have set, at partierne ville have været mere uenige, at de ville have lagt vægt på nogle andre ting, eller at de måske ikke ville have syntes, det var så væsentligt eller så vedkommende.
Men jeg oplever egentlig også med det, Radikale sagde i et af deres spørgsmål, at der er en opmærksomhed på det danske sprog, og selv om jeg jo godt kunne have tænkt mig, at partierne ville være gået lige så langt som Det Konservative Folkeparti i forhold til at lave en decideret sproglov, fordi det er at skabe en aktiv ramme for det danske sprog, så synes jeg egentlig også, det er et godt første skridt, og det vil jeg bare gerne kvittere for.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-15:
Tak, og som sagt er vi jo fuldstændig enige i intentionen.
Jeg kiggede også ned i tallene, og jeg kunne se, at der i 2015 var blevet lavet en opgørelse over, hvor mange engelske ord der faktisk har sneget sig ind i det danske sprog, og det lå dengang på omkring 1 pct., og nu er vi så oppe på 2 pct.
Så der er dér sket en udvikling, det engelske kommer mere og mere ind, og det må vi sige er blevet bekræftet.
Men på den anden side er vi nede på 2 pct.
Så måske er det ikke så vigtigt, og noget af det, som jeg tænker skal drøftes videre, kunne jo netop være at styrke indsatsen i folkeskolen, indsatsen i institutionerne, indsatsen på vores biblioteker, kulturtiltag som Forfatterskolen eller de mange børnekulturprogrammer, der er rundtomkring i landet.
For det kan også være med til at hjælpe børnene på vej til at få det danske sprog ind på dansk.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Jeg vil bare sige, at jeg er helt, helt enig.
Og det er jo især væsentligt, når vi nu kan se, at fritidslæsningen virkelig daler, og det gør den både for børnene og de unge, men det gør den også for forældrene, bl.a. fordi man ser mere på skærm, og der med streamingtjenester og lignende er langt flere programmer at vælge mellem.
Så jeg vil egentlig bare kvittere for fokusset på børn og unge og på skolerne.
Søren Espersen (DD), 2025-05-15:
Mange tak.
De Konservative og Dansk Folkeparti har med beslutningsforslag B 170 og beslutningsforslag B 174 lagt op til indførelse af en sproglov, som vil gøre dansk til det officielle sprog i Danmark.
I Danmarksdemokraterne siger vi selvfølgelig tak til de to partier for at have fremsat beslutningsforslagene, og vi skal nok stemme for begge forslag.
Men hvorfor finder vi det så nødvendigt med en sproglov?
Kan vores sprog da ikke bare drøne af sted i fuldt firspring uden nogen form for eftertænksomhed og bare ukritisk optage alle de udenlandske ord og vendinger?
Jo, det kunne det såmænd godt, hvis det ikke lige præcis var sådan, at sproget er uendelig vigtigt, når det gælder vores folks historie og identitet.
Det har man indset i såvel Norge og som Sverige og i Frankrig og Island, som er blandt de lande, som så længst indført en sproglov og dermed er på vagt for den såkaldte – i gåseøjne – udvikling.
Den vagt skal behandles med omhu og med alvor, for det her må aldrig gøres til noget latterligt.
Nej, softice skal ikke hedde blødis.
Lovene tænkes at modvirke, at dansk lider tab af betydning, og gennem loven skal det sikres, at dansk bruges i flest mulige sammenhænge i de officielle sprog såvel som i de folkelige.
Alle er væsentlige arbejdsområder.
Igennem de seneste 20 år har der været gjort mange forsøg på at vedtage en sproglov, som ville kunne erstatte den, vi har.
Det er i høj grad Dansk Folkeparti, der har været selve drivkraften i dette arbejde.
Hver gang har man i Dansk Folkeparti mødt velvilje og højtflyvende hensigtserklæringer, men hver gang er det endt i ingenting.
De forslag, der nu kommer fra DF og De Konservative, er udmærket gennemarbejdede og har fortjent en anderledes skæbne, hvorfor jeg skal opfordre de øvrige partier til seriøst at overveje deres stilling.
Søren Krarup blev nævnt for nylig, da Søren Krarup tidligere en debat i Folketinget om indførelse af sproglov skulle begrunde vigtigheden af en sådan, udtalte han: »Dette er altså et forsøg på at råbe Folketinget og offentligheden op vedrørende et spørgsmål, der betyder, at det danske sprog – og det vil jo i sidste ende sige det danske folk – er i færd med at miste en afgørende del af sin egen identitet.
... I en situation, hvor dansk er et lille sprogområde omgivet af et enormt engelsk sprogområde, der udøver et massivt pres på det danske sprog, vil vi blive ved med at fastholde, at det danske sprog skal have afgørende plads ...«
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig Søren Krarups udtalelser, og jeg siger tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2025-05-15:
Til det sidste vil jeg sige, at det nok er korrekt, at det er et spørgsmål om tid.
Men til det første vil jeg sige, at jeg sådan set synes, at man så skal sige, om Gud vil, altså i stedet for at sige inshallah, for det er jo det danske sprog.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-15:
Tak for det.
Jeg betragter det som en kompliment.
Det er det, jeg føler er så problematisk, altså at vi ikke gør noget, altså at det her nok igen lander lidt som en maveplasker med, at vi nok mødes, og at der kommer nogle forslag, 200 forslag som sidste gang osv., og så sker der ikke rigtig noget.
Og det synes jeg er en fare, der ligger meget tændt i hele den her debat.
Jeg har virkelig et meget, meget stort behov for at sige, at der skal ske noget, at vi ligesom skal statuere nu, at nu tager vi det altså alvorligt.
Så vil jeg bare sige en ting.
Jeg tror egentlig også, det er rigtig godt for de mennesker, der kommer til landet, hvad enten det er på den ene eller den anden måde, og skal være her på den ene eller den anden måde – om det er på universiteter, eller hvad ved jeg, som forskere – at man taler dansk, for så bliver de også en del af samfundet, altså i stedet for at de lige luner sig ind på det engelske sprog med det samme.
Kim Valentin (V), 2025-05-15:
Intentionerne bag de to forslag, der er fremsat, er jo på samme linje, så jeg kan bare referere til min ordførertale og bekræfte, at i Venstre har vi det sådan, at når vi siger noget heroppe fra talerstolen, så vil det også være noget, vi ønsker at gøre noget ved.
Og det danske sprog er vigtigt for Venstre, så det er ikke noget, vi bare laver 200 forslag om og så ikke gør noget ved bagefter.
Den tilslutning kan jeg give ordføreren.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Det lyder da dejligt, at Venstre gerne vil gøre noget ved det danske sprog og også sikre det en stærkere ramme, end der er i dag, for sådan hørte jeg ordføreren.
Så vil jeg bare spørge til, om man er klar til at ændre den måde, man optager ord på i Den Danske Ordbog i dag.
Det foregår jo deskriptivt, og det betyder, at hvis et ord bliver brugt i et eller andet omfang i aviser og debatindlæg på sociale medier, så bliver det optaget.
Inshallah er et godt eksempel på et ord, der netop er blevet optaget sammen med ordet finetuning, hvor man jo har et hav af danske ord for finetuning, som man jo bare kunne bruge i stedet.
Så spørgsmålet er, om Venstre vil være med til at gå væk fra den deskriptive vej hen imod en mere normativ vej, hvor det er, at man har et lidt mere kritisk blik på det, så de ord, man optager i Den Danske Ordbog, også skal have en betydning for det danske sprog.
Synes Venstre, det er en god idé?
Kim Valentin (V), 2025-05-15:
Nu står det jo ikke så tydeligt i De Konservatives forslag, som det bliver udtrykt her – ikke så tydeligt, synes jeg – men jeg har dog forberedt et svar på det.
For jeg synes sådan set, at den der opdeling, vi har mellem Retskrivningsordbogen og Den Danske Ordbog, sådan set fungerer meget godt.
Det synes jeg man skal prøve at tage op, og så skal man spørge: Hvad er det, vi ikke kan lide?
Hvad er det, vi kan lide?
Personligt, hvis du spørger mig, er inshallah ikke dansk, men jeg kan jo så til gengæld nævne en ret lang række af ord, som er arabiske – den liste har jeg også her: madras, sofa, karaffel, sirup, marcipan, hasard, ciffer og algebra.
Altså, der er i virkeligheden rigtig mange andre ord, vi accepterer, bare fordi vi kender dem, men som også er arabiske.
Så der er jo nogle ting, vi skal drøfte.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Det her er jo ikke et spørgsmål om at tage alle mulige engelske ord, som jo har en fremtrædende plads i dag, ud af det danske sprog.
Det gælder eksempelvis ordet burger og ordet bacon.
Det er jo ikke det, det her forslag går på.
Men nu har Venstre, som jeg hørte det, jo egentlig sagt, at man er åben over for en normativ tilgang og ikke kun en deskriptiv tilgang, og det er den første del af Konservatives forslag.
Den anden del vedrører at give uddannelsesinstitutioner danske navne.
Det nævnte ordføreren selv i sin tale.
Det er faktisk to elementer ud af tre, som ordføreren har erklæret sig enig i, og som er essensen af den sproglov.
Så jeg tænker egentlig ikke, at vi er så langt fra hinanden, hvis det eneste, vi så kan være uenige om, er, at man bare ikke vil kalde det for en sproglov.
Kim Valentin (V), 2025-05-15:
Nå, men altså, først og fremmest tror jeg, at ordføreren misforstod mig omkring det med uddannelsesinstitutionerne.
For navnene tror jeg sådan set at de udmærket selv er i stand til at bestemme, altså hvordan de hedder, på de her uddannelsesinstitutioner.
Og jeg har det fint med, at Copenhagen Business School hedder Copenhagen Business School; det vil jeg bare sige.
Og hvis jeg misforstår ordføreren, er jeg forhåbentlig tilgivet.
Men hvad angår det andet, vil jeg sige: Ja, det er forstået rigtigt, det vil vi gerne tale om.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-15:
Tak til hr. Kim Valentin for en, synes jeg, helt igennem fin tale – også hvad angår det der med at gøre opmærksom på, at rigtig mange ord jo er arabiske eller er engelske eller et eller andet, altså ord, som vi overhovedet ikke opfatter på den måde i dag, altså f.eks. madras.
Hvad ligger du på?
Jeg ligger på madrassen.
Altså, selvfølgelig siger man det.
Men så siger hr. Kim Valentin, at inshallah – om Gud vil – er arabisk.
Og så vil jeg bare spørge: Hvad er forskellen mellem de to ord, andet end tid?
Er der nogen anden forskel?
Kim Valentin (V), 2025-05-15:
Det kan jeg faktisk ikke udtale mig om.
Jeg ved, at madras i dag indgår i det danske sprog i hverdagen.
Man tænker ikke på det som arabisk, men det er jo af arabisk oprindelse.
Når jeg så siger det om inshallah, er det, fordi det har en religiøs betydning, som ikke nødvendigvis passer ind i vores hverdag.
Derfor er det et problematisk ord at tage ind i Den Danske Ordbog.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-15:
Men det er vel ikke anderledes end at sige: hvis Gud vil.
Altså, det er vel nøjagtig det samme.
Det er vel præcis det sammen; det er præcis lige religiøst.
Der er ingen forskel.
Så tilbage til spørgsmålet: Handler det i virkeligheden ikke om, at når ordene er tilstrækkelig meget integrerede i det danske sprog, så er der ikke længere nogen, der drømmer om, at de ikke er danske?
Så opfatter man dem som danske.
Jeg vil selv i min tale nævne et par enkelte, som ingen drømmer om ikke er danske, fordi de jo altid har været der.
Så er det ikke bare et spørgsmål om tid?
Ja, now we are talking, altså, nu begynder vi at nærme os noget.
For jeg forstod ministeren på den måde, at ministeren ikke støtter det her forslag – og det kan jeg godt forstå, og det skal jeg komme tilbage til – men at der i stedet for er brug for en masse initiativer på forskellige områder, og nu har ministeren så lige nævnt tre af dem.
Det kan jeg også godt gå med til.
Det er der, jeg mener at ministeren måske på baggrund af de her forslag og den her diskussion ikke bare bør invitere til et møde, hvor vi løst og fast kan sidde og sige det ene og det andet, men at man bør udarbejde et oplæg til, hvad vi så konkret kunne gøre.
Så kan vi få en diskussion af det, og nogle vil gøre mere, og andre vil gøre mindre, og det er fint nok.
Men så kan vi måske have en eller anden politisk holdning til, hvordan vi udvikler vores sprog.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Men det er også meget friskt af ordføreren at sige, for nu har vi en organisation, der repræsenterer forbrugerne i Danmark, og de har netop bedt om det her.
Det er jo sådan, at bankerne er rigtig hurtige, og det ved ordføreren også; når Nationalbanken sætter renten op, kan jeg love dig for, at bankerne hurtigt får skruet renten op på ordførerens andelsboliglån, kassekredit, eller hvad det kan være.
Men når Nationalbanken så sætter renten ned, går det rigtig langsomt med at få sat den ned for forbrugerne.
Og det er den asymmetri, som vi prøver at gøre noget ved.
Så siger ordføreren, at det ikke handler om at stille sig på borgernes eller bankernes side.
Selvfølgelig gør det det.
Så selvfølgelig gør det da det.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Så vil jeg gøre det kort og konkret.
Jeg vil mene, at hver især af de tre elementer vil have en effekt i forhold til det, vi ønsker at opnå.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-15:
Jeg synes, at et rigtig godt sted at starte er, at vi kigger os selv i øjnene og siger, at hver gang vi indfører ny lovgivning i Folketinget eller med de mandater, vi har i EU, og bakker op om ny lovgivning, der gør det sværere at drive bank og dermed låne penge ud, også til små virksomheder, så skal vi slå bremsen i.
Det har ikke noget med det her forslag at gøre, men det er jo også et reelt problem, at der er små virksomheder og borgere i dele af landet, hvor der er lidt tyndt befolket, som har svært ved at låne penge.
Det er jo også på grund af regler, som kommer herindefra, og som er en konsekvens af en finanskrise, som jo på ingen måde var drevet af landdistrikterne og de små virksomheder, men hvor de regler alligevel rammer de virksomheder og de områder hårdest.
Så lad os se os selv i øjnene, når vi indfører lovgivning, der gør det dyrere at drive bank og dyrere at være dansker og bankkunde.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-15:
Tak for det, formand.
Først vil jeg lige give et kompliment til fru Pernille Vermund for hendes tale.
Tit og ofte fighter vi jo med hinanden, og derfor er det også vigtigt at anerkende det, når man synes, at det generelt tapper ind i ens egen holdning.
Konkurrencen på bankmarkedet er sundt, det hersker der ikke nogen tvivl om, lige så vel som det er sundt med konkurrence på alle andre områder, og det bakker vi i Moderaterne fuldt op om.
Men det må aldrig være på bekostning af forbrugernes mulighed for at vælge de bedste produkter.
Vi har brug for et system, der gør det lettere for forbrugerne at træffe informerede valg, og vi må aldrig tvinge nogen til at følge nogle regler, der hindrer innovation og øger bureaukrati, og det er lige nøjagtig det, vi risikerer med det her forslag.
Forslaget vil skabe flere administrative byrder, mere bureaukrati i stedet for at forbedre konkurrencen, som er til gavn for forbrugerne, og det kan i værste fald ende i en form for priskontrol.
Forslaget indeholder flere initiativer, som jeg mener vil være kontraproduktive.
For det første gælder det rådgivningsforpligtelsen, som bankerne jo allerede har.
Jeg anerkender, at rådgivningen er essentiel, men det er allerede reguleret.
En ny forpligtelse vil blot medføre yderligere bureaukrati, uden at det overhovedet som i overhovedet kommer til at forbedre kundernes vilkår.
For det andet er forslaget om en offentlig rangliste over bankernes renter et skridt i den forkerte retning.
De private prissammenligningsportaler gør det jo og tillader det allerede og gør det muligt for forbrugerne at sammenligne priserne.
Forslaget vil derfor igen kun betyde stadig mere bureaukrati, uden at det forbedrer forholdene for kunderne.
For det tredje og sidste vil jeg fastslå, at hvis myndighederne nu begynder at blande sig i rentefastsættelsen, risikerer vi jo i den grad at forringe konkurrencen, og der må vi simpelt hen ikke komme hen.
Det er konkurrencen og ikke staten, der regulerer priserne.
Alt i alt med alt det her øgede bureaukrati, som det her forslag vil medføre, hvem tror vi så kommer til at betale prisen?
Er det bankerne, eller er det kunderne?
Jeg tror, det er kunderne.
Men jeg vil også godt understrege, at vi i Moderaterne er fuldstændig enig i, at gennemsigtigheden i den finansielle sektor kan styrkes, og derfor vil jeg også gå aktivt ind for at finde løsninger, der reelt forbedrer overblikket for kunderne uden at kvæle markedet i bureaukrati.
Det her forslag fra Enhedslisten er ikke løsningen på den udfordring, og derfor kan Moderaterne ikke bakke op.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Det var i hvert fald en ærlig ordførertale.
Man vil gerne forsvare bankernes frihed, så har vi hørt det med.
Det er jo den frihed, som bankerne lige nu udnytter til at hive stadig flere milliarder op af lommen på almindelige danskere hvert år, langt, langt ud over hvad en almindelig analyse viser at bankerne skulle tjene, kan jeg sige.
Så er det jo lidt mærkeligt, at forbrugernes egen organisation netop har foreslået det her.
Så er det lidt mærkeligt, at når man har evalueret det efter flere års anvendelse i Storbritannien, kan man se, at det har virket, og at forbrugerne har fået lavere priser på deres bankprodukter.
Så det lyder, som om man bare prøver at finde en undskyldning for ikke at støtte det her.
Men jeg vil bare stille et modspørgsmål, og det er: Hvis Moderaterne mener, at der skal være mere konkurrence, og hvis de er klar over, at der er et problem, hvad vil Moderaterne gøre og hvornår?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-15:
Nu kommer det forhåbentlig ikke bag på nogen, at i forhold til politik og regulering, og hvor meget og hvor lidt staten skal bestemme, ligger vi langt fra hinanden.
I Moderaterne har vi ikke det fjendebillede, som hr. Pelle Dragsted har i forhold til vores pengeinstitutter.
Vores pengeinstitutter, vores banker, er virksomheder ligesom alle andre.
De skal også have lov til at tjene penge.
Derfor synes vi jo stadig væk, at det er vigtigt, at der er en gennemsigtighed, så folk kan finde ud af, hvordan man ligger i forhold til andre banker.
Der synes jeg jo egentlig, at hr. Pelle Dragsted taler ned til den danske befolkning, for reelt mener hr. Pelle Dragsted, at folk simpelt hen ikke selv kan finde ud af at vurdere, hvilken bank der er god for dem, og hvilken bank der ikke er god for dem.
Det vil hr. Pelle Dragsted nemlig gå ind at styre for dem.
Så jeg bliver simpelt hen nødt til at sige, at der er et frit marked, at der er en fri konkurrence, og at vi som forbrugere tapper ind i de produkter, som vi ønsker at tage imod, også fra bankerne.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Jeg er bare meget engageret i at være på danskernes side over for bankerne i det her, men jeg beklager.
Nej, det her er ikke et meget bureaukratisk forslag.
Det er direkte inspireret af de britiske regler og det britiske finanstilsyn.
Det er forslag, som kommer fra den danske forbrugerorganisation Forbrugerrådet TÆNK.
Så jeg synes, det er lidt friskt at stå og sige, at det her ikke vil være til gavn for bankkunderne, for det er altså bankkundernes egen organisation, der mener, at det vil være det.
Må jeg så ikke bare stille spørgsmålet: Hvad vil Liberal Alliance gøre for at beskytte små virksomheder mod de meget voldsomme stigende udgifter, de har til deres bankforbindelser?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-15:
Bankerne er allerede regulerede i stor stil i dag, som flere af mine kollegaer tidligere har udtalt.
Samtidig er vi som forbrugere selvfølgelig forpligtede til at holde os ajour.
Så det her handler jo i virkeligheden om, at vi har en virksomhed, der tjener penge – og for mange penge, ifølge hvad hr. Pelle Dragsted mener.
Men der mener vi i Moderaterne, at når man er en virksomhed, bør man kigge på, hvad der er fornuftigt.
Det ville jeg i hvert fald gøre, og det gør jeg i forhold til mine medarbejdere.
Har jeg et godt resultat, står der måske lidt mere på deres konto op til sommerferien.
Men det er et frit marked.
Kan det blive mere gennemsigtigt?
Ja, det kan det, og det støtter vi selvfølgelig op om i Moderaterne.