runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Tak for det.
Det her er jo et klassisk eksempel på noget, som danskerne overhovedet ikke forstår en brik af.
For at sige det, som det er: Man har en politik, som man ønsker gennemført, men fordi man er bundet af en aftale med nogle partier, som vil noget andet, så vil man ikke kæmpe for den politik, vel vidende at der jo er andre partier, der har forladt forligskredsen for at kæmpe for det, der er det rigtige
Desværre er det ikke første gang, vi ser det her fra Det Konservative Folkeparti.
Når vi taler indfødsret, er det stort set samme retorik, man har: Vi vil gerne give indfødsret til færre; kriminelle udlændinge skal ikke have indfødsret.
Men når det så kommer til stykket, jamen så er der nogle aftaler og nogle hensyn, der vejer tungere, og så mener man det alligevel ikke.
Burde man ikke, hvis man nu synes, at det her med at være en del af den her forligskreds med de to store magtpartier er vigtigere end åbenhed for offentligheden, holde lidt igen og holde lidt lav profil med sin kritik og så sige: Vi bakker op om offentlighedsloven, som den er, indtil Socialdemokratiet og Venstre mener noget andet?
Naser Khader (KF), 2020-05-12:
Men det handler kun om et element blandt flere elementer, og da vi stadig væk er en del af et forlig, kan vi altså ikke gå ind at ændre ved et enkelt element.
Men en opfordring til at ændre hele offentlighedsloven er vores ambition.
Det vil vi gerne være med til og bakke op om.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Så det vil sige, at hvis statsministeren ringer til fru Pia Olsen Dyhr og spørger, om ikke SF kunne tænke sig at komme med i regering på den betingelse, at man bl.a. tier stille om den der offentlighedslov, for nu gider man ikke høre mere om den, så siger SF: Selvfølgelig, selvfølgelig, vi vil gerne i regering?
Det er lidt sådan, jeg hører det, og det synes jeg ærlig talt ikke er særlig sådan principfast osv.
Så kan vi stå nogle år senere og høre en SF-ordfører stå og sige: Jamen, det var også noget værre noget, og det er vi heller ikke rigtig stolte af osv.
Altså, magt handler jo om at ville det.
Så derfor vil jeg spørge SF: Når man nu ikke kan komme igennem med en ændring af offentlighedsloven – og jeg kunne også bare stille mig op og sige, at det kan vi ikke, for der er Socialdemokratiet, og sådan er det jo, og vi har lavet et forlig, og vi binder hinanden osv.; jeg vælger så bare at være ærlig i stedet – kunne man så ikke få SF's ordførers tilkendegivelse af, at man er med på det næstbedste, som jo kunne være at sige til den minister, der nægter at udlevere helt centrale oplysninger, at hvis vi ikke får de oplysninger, så er du ikke længere minister?
Kunne SF så være med på den?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Det er jo sådan, at man ikke kan lave noget om, som man ikke er enige om i en regering.
Men vi vil stadig væk kæmpe for, at der bliver reelle forandringer, og jeg tænker jo sådan set, at udfordringen ikke er SF.
Udfordringen er Socialdemokraterne og Venstre, som holder fast i den nuværende lovgivning.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Og Radikale Venstre vil arbejde benhårdt for, at der ikke sidder to magtpartier, der bare kan blive ved med ikke at ændre offentlighedsloven.
Så vi er klar dag og nat til at få ændret den her.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Jeg hørte nu fru Pernille Vermunds spørgsmål lidt anderledes.
Jeg hørte det sådan, at hun spurgte, om man fra Det Radikale Venstres side havde tillid til en minister, som ikke ville fremlægge dokumenter, som var helt centrale for bl.a. Det Radikale Venstre.
Og der er flertal.
Der er et stort, massivt flertal.
Jeg er med.
Bare sig til.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Jeg forstår ikke rigtig den her tilgang, at nu skal vi vælte en minister for at få ændret offentlighedsloven.
Jeg er mere optaget af, at vi får ændret offentlighedsloven, og det kan vi jo gøre.
Så behøver vi ikke alt det der parlamentariske sniksnak, som jeg tror vælgerne er mindre interesserede i.
Jeg tror, der er mest interesse i, at vi får ændret offentlighedsloven, og hvis Venstre er med på det, vil jeg prise mig særdeles lykkelig.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Jeg tror ikke, Det Radikale Venstres ordfører forstår, hvad jeg siger.
Jeg taler ikke om at vælte en minister.
Jeg taler om at fortælle en minister, at der er nogle oplysninger, man ønsker, og hvis ikke man får de oplysninger, har det en konsekvens.
Det er jo ikke parlamentarisk sniksnak; det er magtpolitik.
Det handler om, at et folketingsflertal manifesterer sig over for en minister, som man er utilfreds med.
Men det vil Det Radikale Venstre så ikke, og derfor er det jo bare snak.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Nej, det, der er snak, er, når man i sidste uge siger, at man tilslutter sig et åbenhedsmanifest, men når man så kommer i Folketingssalen og skal diskutere offentlighedslov, hvor man jo virkelig kunne udvide åbenhedsmanifestet og for alvor sætte gang i udvidelsen af den her åbenhed, vil man ikke.
Så det vil jeg da stærkt opfordre Venstre til at komme i gang med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Tak til Nye Borgerlige for at rejse den her debat om offentlighedsloven og behovet for åbenhed igen.
Men jeg synes, det er en rigtig vigtig debat, og jeg synes, det er vigtigt, at vi tager den igen og igen, indtil vi er i mål.
Vi er sådan set enige med Nye Borgerlige om det her forslag, og det kan vi godt støtte.
Jeg havde jo næsten troet eller håbet, at vi kom i mål den her gang, efter at Venstre for nylig var ude at sige, at der er akut brug for mere åbenhed, og der var de gået sammen med en række partier, hvor de gerne ville pålægge regeringen fuld åbenhed om alle data og beslutninger under coronakrisen.
Men det viser sig, at Venstre faktisk kun er tilhænger af åbenhed, når det gavner Venstres egne ønsker.
Det er jeg ikke stolt af, det kan jeg ikke rende fra, og det bliver vi også nødt til at stå på mål for i dag.
Det var prisen for at være med i en regering, og det var ikke kønt.
Vi har taget rigtig mange tæsk for den lovgivning, og det har også været berettiget, og jeg synes, det vigtigste er, at man trods alt bliver klogere igen.
Det er jo ikke så lang tid siden, Ytringsfrihedskommissionen kom med sin anbefaling – det er kun et par uger siden – og den anbefaler jo sådan set også, at vi kigger på offentlighedsloven igen.
Jeg tror, at ministeren var ude at afvise det – desværre – og det synes jeg er ærgerligt, og dermed kommer Venstre og Socialdemokraterne jo til at holde fast i den her aftale.
Den er så lumsk indrettet, at den sådan set ikke kan ændres, uden at begge parter er enige, og dermed vil begge parter jo sørge for, at aftalen bliver opretholdt, og holde hinanden fast på den.
Men det er jo selvfølgelig et meget effektivt værn mod at lave aftalen om.
Ombudsmanden har jo meget tydeligt klarlagt, at der er sket store indskrænkninger i åbenheden med offentlighedsloven fra 2014, og det synes vi ikke er så godt.
Vi synes, magthaverne skal kunne tåle at blive kigget mere efter i kortene, og det kræver altså, at også borgere og journalister har mulighed for at få viden om og indsigt i de politiske beslutningsprocesser.
Jeg har rigtig stor forståelse for, at man kan have brug for et eller andet fortroligt rum, og det skal man måske også have til at kunne diskutere politiske løsninger i, men når man så er færdig med at diskutere, når man har lagt sig fast på en løsning, bør den altså også kunne trykprøves, og det bør kunne eftergås, hvorfor og hvordan man foretog sine valg og lavede fravalg i den proces.
Det skal simpelt hen kunne holde til en mere åben debat.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Tak for det, og jeg vil bare sige tak til SF for at støtte Nye Borgerliges beslutningsforslag om at fjerne ministerbetjeningsreglen.
Men jeg vil også gerne høre noget.
Nu er det jo blevet sagt tidligere, at man sådan ændrer holdning, afhængigt af hvor tæt man er på magten, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er partier, som har været tæt på magten, og som så har ændret holdning i den her proces, og vi kan jo stå i en situation efter næste valg, hvor SF kommer tættere på magten.
Vil SF så fastholde den her holdning, eller vil SF vakle igen?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Det er vores holdning, at den her offentlighedslov skal ændres, og det bliver det jo sådan set, uanset om vi bliver en del af magten næste gang.
Det, der så kan være lidt sværere, kan være at blive enig med sine regeringskollegaer.
Det kunne vi jo se sidste gang, hvor offentlighedsloven blev lavet.
Der tror jeg godt, at man kan sige, at SF i nogen grad fik armene vredet lidt om på ryggen, og man kan jo ikke tvinge sine regeringspartnere til at lave noget om, som de dybest set er uenige i.
Så derfor kan det sådan set godt være, at offentlighedsloven vil bestå efter et valg, hvis SF kommer i regering.
Men det er stadig væk vores holdning, at vi skal lave den om, og vi lover, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at vi også når derhen, også efter et regeringsskifte.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Jeg hører, at man vil gøre alt, hvad man kan, også efter et regeringsskifte, men man vil ikke sætte eventuelle ministerposter på spil.
Er det rigtigt forstået?
Det er jo interessant.
Så må jeg formode, at Det Konservative Folkeparti vil fremsætte et beslutningsforslag om, at regeringen skal indkalde til de her forhandlinger, eller at man tager det op i forligskredsen, hvor man jo som bekendt stadig sidder.
Altså, jeg mener, at man jo ikke bare kan sige: Vi kæmper for en politik, men når der er et parti, der foreslår det i Folketingssalen, så stemmer vi det ned, og i øvrigt vil vi ikke gøre noget aktivt for at få den politik ført ud i livet.
Det er jo at stikke folk blår i øjnene.
Tak for det.
Jeg formoder, at der også er en del andre partier på venstrefløjen og dermed blandt regeringens parlamentariske grundlag, som bakker op om det her i dag.
Det er i hvert fald, hvad man har ytret fra de partier tidligere.
Det medfører jo det spørgsmål, som også er blevet stillet tidligere: Kan man fortsat have tillid til en regering, der på trods af hele sit parlamentariske grundlags holdning i det her spørgsmål fastholder, at der skal være mørklagte dokumenter mellem styrelser og regeringen?
Astrid Krag (S), 2020-05-12:
Men det skal jeg gerne gøre i udvalgsbehandlingen, altså simpelt hen få fulgt op på, hvor mange penge der i satspuljeregi er blevet givet.
Og derfor lavede vi bl.a. den her UIP-konstruktion, hvor jeg fremhævede det projekt, der hedder »Investering i efterværn«.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Først og fremmest tusind tak til ministeren for at anerkende, at det her er supervigtigt og nødvendigt, og også tak for tilkendegivelsen om, at vi kan drøfte det videre, også i forhold til en beretning.
Jeg vil sige, at set fra vores synspunkt er det også ret ligetil, at man bør gå i gang med det her med efterværn nu.
For det er så entydigt, at der er brug for det, og at det er det, som socialrådgiverne og socialpædagogerne helt klart anbefaler, at der er behov for.
Så jeg synes godt, at vi kunne gå i gang med det med det samme, og det vil også stadig være vores opfordring til regeringen.
Men jeg vil sige, at som et minimum synes jeg i hvert fald, det er meget, meget vigtigt, at vi også i de kommende forhandlinger om barnets lov har både det her med efterværn og i det hele taget også kvalitet med – altså fokus på, hvordan kvaliteten af de ændringer, vi står med, er.
For det nytter jo ikke noget, at man taler om, at flere børn og unge skal anbringes, hvis man faktisk ikke kan sikre dem et ordentligt liv og den hjælp, de har brug for.
Så jeg vil meget gerne høre fra ministeren, om vi kan få et løfte om, at det er en helt central del af de kommende drøftelser.
Astrid Krag (S), 2020-05-12:
Men det er det også meget, meget entydigt.
Altså, at vi også bliver nødt til at have fokus på kvaliteten af vores anbringelser, er der simpelt hen ikke nogen som helst tvivl om.
Det gælder igennem hele barnelivet, hvor vi ser for mange skift, men når man kigger på den undersøgelse, der blev fremlagt i efteråret fra Bikubenfonden, hvor man havde talt med nogle af de tidligere anbragte unge, kunne man jo høre, at der en meget lav tiltro til det offentlige system, der skal hjælpe dem videre ind i voksenlivet, og at der jo altså også er en del unge, der bliver tilbudt efterværn, som takker nej, fordi de er totalt systemtrætte; nogle af dem er jo også decideret systemvrede.
Og det er for mange af dem, som vi også kan genfinde i de allermest alvorlige statistikker: hjemløsestatistikkerne, selvmordstatistikkerne, og når vi ser på kriminalitetsstatistikkerne.
Derfor skal vi jo hele vejen rundt, og vi skal også meget grundigt rundt.
Jeg taler alt for længe – formanden har ikke rejst sig op endnu – men jeg vil bare sige: Det ungepanel, som følger »Investering i efterværn«, peger også på, hvor vigtigt det er, at vi som samfund også bliver i stand til at sikre de her børn med nogle ikkebetalte relationer.
Jeg har taget et citat med op, for jeg synes, det er så godt.
En af de unge siger: Hvis det lugter for meget af kommune, så har det ikke nogen betydning for os.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Til det der vil jeg bare sige for at opklare, at der ligger altså også i vores beslutningsforslag, at det her kan have alle mulige former.
Det kan være, man bliver lidt længere hos sin plejefamilie.
Det kan være en kontaktperson, det kan være grupper, det kan være meget andet.
Men en af grundene, tror jeg, til, at mange af de allersvageste unge faktisk takker nej,
er, at det ikke er en ret.
Man ved, at man står over for at skulle have en kamp med kommunen, og det er lige præcis det, der kan være så sindssygt hårdt, at man skal ind i sådan en relation, hvor man igen er den underdanige, der skal stå med hatten i hånden.
Det er præcis det, vi gerne vil undgå med det her forslag.
Vi vil gerne sikre alle unge den her ret, og det synes jeg ville være rigtig dejligt hvis regeringen bare kunne hoppe med på med det samme.
Astrid Krag (S), 2020-05-12:
Jeg kan udmærket godt både høre og følge, hvad Enhedslistens ordfører siger, og jeg tror, der er helt utrolig meget rigtigt i det.
Så der er herfra jo også en meget stor åbenhed i forhold til at tage diskussionen.
Jeg tror så, at vi skal bredere rundt omkring det.
Sådan noget som venskabsfamilier, altså at der ikke skal være nogen institutionsanbragte børn, der ikke har mennesker deres liv, som ikke har en løncheck.
Camilla Fabricius (S), 2020-05-12:
Tak for ordet, formand.
Vi kæmper for, at stærke daginstitutioner og folkeskoler skal give alle børn de bedste forudsætninger for at leve et godt liv.
Alle børn skal have muligheden for at udleve deres fulde potentiale, uanset om man kommer fra et arbejderhjem eller et akademikerhjem.
Men desværre er det ikke sådan for alle børn, at de altid har de allerbedste forudsætninger for at leve et godt liv.
Det gælder især vores anbragte børn og unge, som ofte har en svær og turbulent start på livet, og som desværre heller ikke klarer sig godt som voksne.
Vi ved også, at når tidligere anbragte børn og unge bliver voksne og selv får børn, er der en højere grad af deres børn, som bliver anbragt.
Flere anbragte børn og unge bliver også hjemløse, som ministeren også beskrev.
Det siger sig selv, at anbragte børn skal have bedre forudsætninger, end de har i dag, og jeg tror, at vi alle her i salen kan være helt enige om, at vi også skal have sikret den overgang, der er fra barnelivet til voksenlivet, og at vi på den måde skal have den styrket.
Det er et særligt ansvar, vi har som samfund over for de anbragte børn og unge, og dem skal vi ikke give slip på, før den unge er kommet godt ind i voksenlivet.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen og ministeren er i gang med at arbejde for det, vi hører her i forhold til overgangen fra barn til voksen for anbragte børn og unge.
Regeringen vil lave et samlet udspil, hvor et af benene er at sikre arbejdet og behovet omkring reglerne for efterværn, og man vil se på, hvordan vi styrker efterværnsområdet, og også inddrage de børn unge, som har behov og brug for den støtte, som de har, når de går fra ungdomslivet og ind i voksenlivet.
I forhold til beslutningsforslaget her vil jeg klart støtte op om intentionerne bag det.
For jeg mener, at der er behov for at lave en større indsats og for, at vi tager fat om og gør brug af og ser på alle de problemstillinger, der er for de anbragte børn og unge i forhold til det, de står med i dag.
Det gør vi bedst ved at inddrage børn og unge – dem, det hele handler om – men også ved, at vi får inddraget relevante fagpersoner og organisationer på området, hvad ministeren også beskriver.
Vi har behov for, at vi gør det allerbedste for børnene.
Det er Socialdemokratiets klare ambition, at vi får sikret, at børn har lige muligheder, uanset hvad de måtte komme af.
Det tager tid, og især nu her, hvor coronakrisen har sat tingene i stå, er det her også en udfordring.
Men arbejdet for at sikre bedre vilkår til anbragte børn og unge skal gøres både fornuftigt og ordentligt, og derfor mener vi også, at det ikke er realistisk, når der kommer et udspil senere på året.
Det er med stor sympati og anerkendelse i forhold til det, som beslutningsforslaget handler om, men vi kan ikke støtte op om det, som det ligger nu.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Jeg vil også sige tusind tak for anerkendelsen af, at det her er vigtigt, og for viljen til som udgangspunkt at støtte op.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge helt konkret, hvad det er for nogle elementer, som ordføreren tænker der er behov for at få belyst mere.
For som jeg ser det, er det meget entydigt, at bl.a. socialrådgiverne og socialpædagogerne, der sidder med det her til daglig, har efterlyst den her ret til efterværn i rigtig mange år.
I forhold til de unge, som der bliver lavet undersøgelser af, og hvor man bruger det systematisk, som ministeren også var inde på, er der nogle rigtig gode erfaringer med det.
Og vores forslag lægger nemlig op til, at man jo kan inddrage alle mulige forskellige afarter af det her efterværn.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren, hvad der egentlig er at betænke sig på, for det er jo samtidig en gruppe mennesker, som ærlig talt godt kan bruge den håndsrækning, og også gerne et år før end et år senere.
Camilla Fabricius (S), 2020-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes egentlig, at ministeren også har redegjort for det rigtig grundigt, altså det her med at få sagt, at vi er nødt til at gå på flere ben på en gang, at vi er nødt til at få lavet en samlet pakke, men også i forhold til det her med, hvordan det egentlig er, vi lykkes.
Når nu så mange unge peger på, at det, der har været, ikke er det, der skal pege fremad i deres liv, f.eks. at de har endnu en socialarbejder med sig, når de er fyldt 18 år; hvad er det egentlig for nogle typer af løsninger, der skal være i de her efterværn?
Så anerkender jeg også, at Enhedslistens ordfører siger, at intentionerne i beslutningsforslaget også handler om at sige: Kan der være en bred vifte af tilgange til det?
Det synes jeg faktisk er værd at gå videre med.
Og noget af det, der er rigtig godt i det her, er jo at se på, hvor mange forskelligartede af efterværn der kan tænkes.
Jeg synes faktisk, det handler om at få diskuteret det nærmere.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Mange tak for det.
Så har jeg bare et opfølgende spørgsmål, og det er måske i virkeligheden mere i forhold til noget af det, ministeren sagde, så det kan måske være svært for ordføreren at svare på; det var det her med frivilligheden versus de betalte ansatte – ordføreren var også inde på det.
Altså, som jeg ser det, er det også godt med frivilligt arbejde, men jeg synes faktisk også, at det her er et stykke arbejde, vi som samfund har et ansvar for også at være med til at betale for.
Og jeg vil bare gerne lige høre, om ordføreren også er enig i, at det ikke som sådan er den økonomiske bekymring, der ligger i vejen her, for vi har masser af gode forslag til, hvordan man kan finansiere det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Nu er det jo et beslutningsforslag, som man altid kan bygge videre på, og det ene udelukker jo ikke det andet.
Til ministerens orientering vil jeg sige: I Dansk Folkeparti kæmpede jeg ved ordførerbordet i satspuljeregi for mange millioner på det her område, så vi netop fik afsat penge til kommunerne, sammen med SF.
Og derfor ved jeg, at der er givet rigtig mange millioner kroner ud til efterværn for netop at sikre det.
Så det kunne jo også være interessant, at ministeren sendte over til udvalget, hvor mange millioner kroner vi faktisk har givet ud til efterværn for at sikre, at børn, som har været anbragt, får en ordentlig overgang til voksenlivet.
Astrid Krag (S), 2020-05-12:
Det er jo rigtigt, at diskussionen om efterværn, og hvordan vi bedst muligt hjælper anbragte børn ordentligt ind i voksenlivet, ikke er ny – det var også noget af det, man diskuterede, da man i sin tid lavede Barnets Reform, hvor SF – hvis jeg ikke husker meget galt – var en af de kræfter, som løftede den ret til efterværn til de grupper, der har den nu, ind i lovgivningen.
Jeg tror, at der skal mere og andet til; jeg tror, vi skal have nogle anderledes succesparametre i forhold til de unge; jeg tror, vi skal have en langt større forståelse af, hvor stort et ansvar vi som samfund har for også at understøtte nogle varige ikkebetalte relationer til de anbragte unge, som kan følge dem ikke bare ind i voksenlivet, men gerne være der for dem gennem hele livet.
Den undersøgelse, der her i efteråret kom fra Bikubenfonden, viser jo, at noget af det, der kendetegner de tidligere anbragte unge, er, at de har nogle meget, meget skrøbelige relationer, og det er jo mere og andet end bare det, som det her beslutningsforslag handler om.