Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Tak for det.
Vi har i regeringen et stort fokus på vores samarbejde mellem Danmark, Færøerne og Grønland.
Jeg oplever, vil jeg gerne sige meget klart, at vi i de her år er rykket endnu tættere sammen.
Vi samarbejder endnu mere.
Vi så det under coronakrisen, og vi ser det nu i en verden, der grundlæggende er ændret på grund af den sikkerhedspolitiske situation.
Der er krig i Europa.
Ruslands invasion af Ukraine har på en tragisk baggrund understreget nødvendigheden af at stå sammen og i højere grad tale med én stemme.
Stå sammen gør vi i rigsfællesskabet.
Vi tre er enige om, at vores samarbejde med USA og vores samarbejde i NATO er fundamentet for vores befolkninger og landes sikkerhed.
Vi er også enige om, at Ruslands invasion af et fredeligt land kalder på stærke modsvar og et stærkt sammenhold.
Den nye sikkerhedspolitiske situation i verden påvirker selvfølgelig også Arktis og Nordatlanten.
Det øger behovet for et endnu tættere samarbejde.
I juni sidste år blev vi enige med Færøernes landsstyre og naalakkersuisut om at styrke samarbejdet på udenrigs-, sikkerheds- og forsvarsområdet.
I efteråret etablerede vi som opfølgning for første gang et udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitisk kontaktudvalg på regeringsniveau.
Udvalget er en politisk overbygning på det daglige samarbejde mellem vores tre lande.
Ved at dele informationer opnår vi fælles viden om, hvordan verden udvikler sig, og hvad det er for et trusselsbillede, vi står over for, og gennem en styrket politisk dialog kan vi blive klogere på, hvad det er for nogle hensyn, vi skal tage for at sikre alle tre landes interesser.
Med udvalget er der også skabt en ramme for at håndtere vanskelige sager, og dem forudser jeg der kommer flere af, når områder, som hører under Færøerne og Grønland, krydser med det, der er udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik.
Så langt, så godt.
Vi har selvfølgelig også et både bredt og solidt samarbejde på en række andre områder i rigsfællesskabet.
Det vidner årets redegørelse om rigsfællesskabet også om.
Vi samarbejder om forskning i klimaforandringer – det har verden brug for – og om at styrke den grønne omstilling af vores samfund, og det haster.
Regeringen er for nylig gået sammen med naalakkersuisut for at undersøge, om Danmark kan bidrage i forbindelse med finansieringen af de to store nye vandkraftprojekter i Grønland, som jeg personligt synes er utrolig spændende.
Vi samarbejder om at løse grænsehindringer inden for rigsfællesskabet, og så samarbejder vi selvfølgelig også om en styrket indsats i forhold til grønlandske børn og unge.
Krigen i Ukraine har konsekvenser for os alle sammen i rigsfællesskabet, også økonomisk.
Ikke mindst for Færøerne betyder krigen bl.a., at de mister store dele af deres eksportmarked.
Sidste år udgjorde eksporten til Rusland næsten en fjerdedel af den samlede færøske eksport.
Så det kan mærkes.
Fra dansk side støtter vi Færøerne i ønsket om et tættere samarbejde med EU, og på alle niveauer gør vi, hvad vi kan, for at fremme Færøernes sag i Bruxelles.
Både Færøerne og Grønlands økonomi har været i fremgang, vil jeg gerne sige.
Der var selvfølgelig en opbremsning i forbindelse med coronapandemien, men nu er situationen en anden.
På Færøerne venter man i år et underskud på de offentlige finanser, selv om der er høj økonomisk aktivitet, og i Grønland budgetteres der med balance på de offentlige budgetter, efter der har været underskud i årene med corona.
På lidt længere sigt står begge lande dog fortsat over for nogle store uløste udfordringer med at sikre finanspolitisk holdbarhed.
Tidligere på året gav jeg en officiel undskyldning til de 22 grønlandske børn – eksperimentbørnene – der blev sendt til Danmark i 1951.
Vi kan ikke ændre på fortidens fejl, men vi kan forholde os til dem, og det skal vi gøre.
Vi skal tage ansvaret på os, og det har regeringen gjort.
Jeg håber, at vi med det har fået sat et værdigt punktum for et, vil jeg gerne sige, mørkt kapitel i vores fælles historie, og jeg vil anbefale også fremadrettet, at vi bliver ved med at tale åbent og nuanceret om fortiden, for kun ved at se den i øjnene kan vi forstå vores nutid og sætte en fælles ny retning for vores fremtid.
Derfor er der nu igangsat en række initiativer, som skal øge vores viden om rigsfællesskabet, og det er der altså brug for.
Initiativerne er særlig rettet mod børn og unge, altså dem, der skal bære rigsfællesskabet videre.
Det handler om alt fra studierejser til højskoleophold og over til produktion af dokumentarfilm om Færøerne og Grønland.
Jeg vil gerne sige, at set med danske øjne og briller er det helt afgørende, at vores børn får en større viden om både Grønland og Færøerne, og det skal ske i grundskolen.
Jeg håber og glæder mig også til, at vi kan udvikle det her samarbejde endnu mere.
Med de ord til indledning glæder jeg mig til debatten i dag.