runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at velfærden og især kernevelfærden, de ældre osv., ligger os i Dansk Folkeparti rigtig, rigtig nært.
Derfor var jeg også ærgerlig over, at der i det lovforslag, regeringen fremsatte, ikke var en definition af velfærd.
Jeg oplever, at for visse dele af venstrefløjen er det velfærd bare at sende flere penge ind i ghettoerne, og det synes jeg ikke er velfærd.
Det er i hvert fald ikke den form for velfærd, jeg ønsker.
Det er jo ikke sådan, at der er en lineær sammenhæng mellem øget offentligt forbrug og velfærd.
Vi vil f.eks. meget gerne være med til at gøre ældrechecken skattefri, hvis det er det, som regeringen kommer med.
Men hvis velfærd bare handler om at bruge flere penge og de så i øvrigt kan bruges til at få penge ind i ghettoen, 2.000 kr. her og 2.000 kr. der, så bliver det ikke med opbakning fra os.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-23:
Og det er hundrede procent sikkert, at når vi var færdige kl. 4.00-5.00 om morgenen, da vi lavede finanslovsaftaler, så havde vi altid de ældre med, i modsætning til hvad man gjorde før.
Jeg synes, det er under niveau rent ud sagt, at man i den her debat, hvor der er så mange vigtige ting på spil, forsøger at skabe usikkerhed om de her ting.
Det, der er vigtigt for mig, er, at hr. Morten Messerschmidt lige bekræfter, at uligheden faktisk er steget.
Maria Gudme (S), 2022-05-23:
Grunden til, at jeg spørger, er, at i Liberal Alliances økonomiske 2035-plan står der netop også, at det ikke bare handler om nulvækst, men at man også går ind for at skære i udgifterne til velfærd med 10 pct.
Så derfor er jeg også bare nysgerrig, i forhold til om Liberal Alliance virkelig vil støtte en regering, som har tænkt sig at bruge flere penge på den offentlige sektor.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Vi mener, at den offentlige sektor har rigeligt med penge i forvejen, og man kan prioritere mellem de udgifter, vi har i dag.
Vi mener, at vi kan få mere innovation og dermed også mere velfærd for pengene ved at sætte velfærden fri.
Så det vil vi kæmpe for.
Men jeg er oprigtigt mere optaget af, at vi får sat den offentlige sektor fri, end at vi gør den mindre, men begge dele er Liberal Alliance-politik, og jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at holde Venstre og Konservative i ørerne på den dagsorden, for det er særlig dem, der skal holdes i ørerne.
De har det privilegie at være store folkepartier, og det gør jo, at de skal indrette deres politik efter vælgerne.
Maria Gudme (S), 2022-05-23:
Man kunne for nylig læse, at hr. Alex Vanopslagh kaldte det for slapt og uambitiøst, hvis man som borgerlig ikke vil støtte nulvækst.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Vi går ikke ind for øget brugerbetaling.
Vi går tværtimod ind for, at pengene skal følge borgerne, sådan at vores velfærd, vores kernevelfærd, stadig væk bliver betalt over skatten, men at vi som borgere, som patienter eller som ældre i ældreplejen kan vælge frit mellem offentlige og private tilbud.
I dag er det jo sådan, at det er de velstående forundt at betale sig til en hurtig operation eller få ekstra ydelser, når de bliver lidt ældre, og der synes vi, at det må være helt rimeligt, at vi med de penge, vi betaler over skatten, frit må kunne vælge, hvis vi kommer i den situation, at vi skal opereres f.eks., mellem privat og offentligt.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-23:
Problemet er jo, at det ikke bare er det, at det ikke virker, men at vi jo netop kan se, at det gør folk mere syge, end de overhovedet har været, før de kom ind i systemet.
Jeg ville egentlig ønske, at det var på tværs af alle politiske partier, at man kunne blive enige om, at det system, man har skabt, er fuldstændig sygt.
Tak for opklaringen.
Jeg tænker, at det, der så kan være problemet, er, at nogle af de mennesker, som så har brug for hjælp, får brug for hjælp fra sundhedsvæsenet eller fra nogle andre steder.
Kan Nye Borgerlige ikke være bekymret for, at den ulighedsskabende politik, som man gerne vil føre, hvor man vil privatisere rigtig mange ting, gør, at det ikke bliver skattebetalt, men brugerbetalt, og at det netop kommer til at ramme nogle af dem her rigtig hårdt, fordi de ikke har råd til at betale for den hjælp, de gerne vil have?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Ja, meget gerne, og tak for spørgsmålet.
Vi vil gerne lukke de danske jobcentre, og i stedet vil vi for dem, der er syge og nedslidte, sørge for, at der er en lægefaglig vurdering, som skal være uvildig.
Det skal ikke være sådan, at det er ens egen læge, men det skal være en uvildig lægefaglig vurdering, der afgør, om man er for syg eller for nedslidt til at arbejde.
Vi vil så også gerne indføre en midlertidig førtidspension, sådan at dem, der ikke er kronisk syge, men måske har mulighed for at komme på fode igen – det kan være hjemløse, det kan være folk, der psykisk er nede i en periode, og det kan også være folk med kræftsygdomme, som de forhåbentlig kommer sig over – får en pause, hvor økonomien ikke klemmer, og hvor man kan få ro til at komme sig.
For dem, som ikke er syge og nedslidte, altså almindelige borgere, som bare i dag bliver gjort til offentlige klienter fra dag et, vil vi lave en anden ordning, som er baseret på no cure, no pay for dem, der hjælper dem i job, hvis man ønsker hjælp fra det offentlige.
Men der skal ikke sidde en mastodont i form af jobcentre rundtomkring i landet, som bruger uanede summer, mere end 4 milliarder, alene på administration, og som så ikke engang gør det, som det er lovbestemt de skal gøre.
Det er ikke, fordi jeg er enig i, hvad de skal gøre, men som ordføreren for Socialdemokratiet sagde, skriger det da til himlen, at man bruger så mange penge på noget, som åbenlyst ikke virker.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg blev rigtig glad, da det var, at vi skulle til et samråd, som handlede om, at syge mennesker i jobcentrene bliver behandlet hamrende uretfærdigt.
Men så skete der et eller andet, jeg ved slet ikke, hvad det var, men det gjorde, at jeg i hvert fald blev i tvivl om, hvad Nye Borgerliges politik er på det her område.
Der er ligesom overskriften om at nedlægge jobcentrene, men hvad ligger der faktisk i det?
For pludselig kritiserede man en kommune for ikke at have kørt den hårde stil, og det gør mig bare lidt i tvivl, for vi har altså nogle mennesker her, der har været i klemme i rigtig, rigtig mange år, og de har brug for hjælp.
Derfor vil jeg bare gerne spørge, om det er Nye Borgerliges politik, at man skal lade syge mennesker være overladt til sig selv, og at de ikke kan få nogen hjælp, eller mener Nye Borgerlige, at vi netop skal styrke sådan nogle ting som revalidering og uddannelse, støtte folk og rent faktisk hjælpe dem med at få den ro og den genoprejsning, som de har brug for.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Og igen vil jeg sige, at det for mig er fuldstændig afgørende, at hvis vi skal – og det skal vi – have en grøn omstilling, så skal den foregå på en måde, hvor lækagen ikke er for stor, hvor vi ikke mister økonomisk vækst og velstand og ikke mister arbejdspladser.
Og det er jo så, hvad det er.
Ida Auken (S), 2022-05-23:
Nå, men på Nye Borgerliges hjemmeside kan man ellers læse, at 70-procentsmålet er halsløs gerning.
Men det mener man så ikke, når det kommer til stykket?
Så i virkeligheden er det jo nok bare en fuser, vi har med at gøre her.
Jeg har svært ved at se det meget sprudlende festfyrværkeri, når man ikke engang tør gå imod det, som man selv kalder halsløs gerning på sin egen hjemmeside.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at vi har den politik, at verdens største offentlige sektor godt kan blive mindre.
Og det synes jeg egentlig ikke er et ekstremt synspunkt.
Det ekstreme synspunkt er at sige, at verdens største offentlige sektor skal være endnu større.
Så problemet i dansk politik er ikke fløjene – problemet i dansk politik er midten i dansk politik, som er alt for ekstrem og uambitiøs.
Jamen altså, jeg er jo ikke meget for det; jeg kæmper for det modsatte – andet kan jeg ikke svare.
Hvis det ender med, at vi har et blåt flertal, som fører den samme politik som en rød regering, så gider vi jo ikke støtte en blå regering.
Men mon ikke vi kan få en blå regering på bedre tanker?
Camilla Fabricius (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg har lyttet lidt til, hvad ordføreren her siger om det her med at være bekymret for retsstaten.
Jeg er oprigtig bekymret over, at hr. Alex Vanopslagh ikke kan modtage en fortrolig orientering om hr. Claus Hjort Frederiksen og så deltage i den offentlige debat.
Hvordan kan en leder af et politisk parti ikke modtage en fortrolig orientering og så samtidig deltage?
Det forstår jeg ikke.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Jeg synes da, at indsatsen for at sikre, at freden i Bosnien bliver overholdt, og hvor også Rusland spøger i baggrunden, er yderst relevant.
Jeg ved ikke, om det danske forsvar har relevante kompetencer at bidrage med, men hvis vi har, mener jeg da også, at vi har en interesse i at bidrage der.
Det samme gælder våbenembargoen mod Libyen.
Jeg vil også klart sige, at der er flere af missionerne i Afrika, hvor jeg ikke kan se, hvad hverken EU eller Danmark skulle lave der.
Den eneste lille bekymring, jeg kan have ved at fjerne forsvarsforbeholdet, er, at det kan bevirke, at et flertal herinde mister deres kritiske sans og vil sende danske soldater ud på missioner alene for at sende et signal til Bruxelles om, at vi er med.
Jeg er ikke i politik for at sende signaler til Bruxelles – jeg er i politik for at gøre det, jeg mener er bedst for Danmark, og jeg mener også, det er bedst for Danmark at afskaffe forsvarsforbeholdet og deltage i de missioner, der giver mening, og hvor vi kan bidrage.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Nu kan jeg så forstå, at man i hvert fald ikke skal være samfundsingeniør, men nogle gange udvikler samfundsingeniørkunst sig til at blive entreprenørskab i stedet for, og det er jo f.eks., når man drager i krig ude i verden og ønsker at ændre samfund udeomkring i verden.
Kunne hr. Alex Vanopslagh måske blive lidt konkret i forhold til de aktioner, der aktuelt ligger i den militære dimension i EU, altså med hensyn til hvilke aktioner Liberal Alliance mener man kan bakke op om, og hvor man synes, det er rimeligt, at vi rejser ud og forsvarer vores ressourcer og handelsinteresser, f.eks. i Afrika?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Jamen jeg er jo mest af alt optaget af, at velfærden bliver bedre, og at velfærden foregår på borgernes præmisser.
Derfor ønsker jeg, at kommunen skal spille en mindre rolle, at den offentlige sektor skal spille en mindre rolle, at de private velfærdsiværksættere skal spille en større rolle, at de pårørende skal spille en større rolle, at borgerne skal spille en større rolle.
Og så er det sekundært for mig, om den offentlige sektor bliver mindre, men vi kommer til at lægge arm i mange timer om det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Det er jo den timelange debat, som vi kommer til at have her bagefter.
Vi begrænser ikke borgernes frie valg.
Vi siger, at der følger visse krav med, når man modtager offentlige ydelser.
Det tror jeg er noget, Liberal Alliance også kan tilslutte sig.
Men det korte af det lange er: Nu blev der før spurgt til, om Liberal Alliance kan støtte en blå regering, som ikke nødvendigvis ønsker at gøre den offentlige sektor mindre.
Hvad er det, der er vigtigst for Liberal Alliance – er det, at borgeren reelt får mulighed for frit at vælge i sit eget liv, eller er det en begrænsning af den offentlige sektor?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Da jeg skrev udkast til den her tale, havde jeg et afsnit med, som bl.a. omhandlede det, hvor jeg prøvede at male et mere generelt billede af, hvad det egentlig er, vi ser i vores demokrati i de her år.
Det er jo i højere og højere grad tanken om, at vi mennesker er guddommelige, og at vi kan designe det perfekte samfund, som om vi er sådan nogle samfundsingeniører, der kan træffe folks valg i forhold til det frie gymnasievalg, i forhold til hvordan bestyrelserne skal sammensættes, i forhold til hvordan barselsorloven skal fordeles, og hvor Venstre ellers også har bakket op om at begrænse borgernes frihed.
Det synes jeg er en farlig tendens.
Jeg synes også, det er en farlig tendens i forhold til unges frie gymnasievalg.
Det skal vi værne om, og det skal vi også i forhold til familiens øvrige frie valg eller virksomheders frie valg.
Dermed tror jeg også, at jeg fik nævnt, hvorfor det er, Liberal Alliance kæmper mere for frihed end Venstre.
Nu er jeg lidt i tvivl om, om I går ind for kvindekvoter i bestyrelser eller ej, men om ikke andet bakker I op om begrænsningen af den frie barsel og frie fordeling af den.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg ved, at ordføreren holder meget af frihed og måske ovenikøbet vil hævde at holde mere af det end jeg.
Det kan vi jo så diskutere i timevis.
Et af de områder, hvor regeringen har begrænset danskernes frihed, er, når unge mennesker skal vælge en ungdomsuddannelse.
Nu er det jo nogle år siden, jeg selv stod i den situation.
Det er knap så mange år siden, hr. Alex Vanopslagh stod i den situation, så derfor er det måske mere præsent.
Derfor kan hr. Alex Vanopslagh måske i højere grad sætte nogle ord på, hvad han tænker om regeringens tvangsindgreb over for unge mennesker, der ikke selv skal have lov til at bestemme, hvor de vil gå i gymnasiet.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Ja, det skal forstås på den måde, at jeg mener, at der er nogle, der skal kunne deltage i den offentlige debat og kritisere regeringen for det her forløb, og det føler jeg ikke jeg kunne gøre, hvis jeg fik en fortrolig orientering om noget, som i forvejen i øvrigt er velkendt.
Altså, der er et NSA-samarbejde.
Det har Claus Hjort Frederiksen udtalt sig om.
Det er klart, at jeg ser dum ud, hvis han reelt har ringet til kineserne og solgt statshemmeligheder eller fortalt russerne, hvor kablerne er nedgravet.
Men det er der trods alt ikke noget der tyder på.
Camilla Fabricius (S), 2022-05-23:
Så når en af landets højeste embedsmænd kommer og skal give en orientering, vælger lederen af Liberal Alliance at lade være med at tage imod den orientering for så at kunne holde sig fri til at kunne diskutere herinde i Folketingssalen.
Er det sådan, man skal forstå det?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Hvis jeg havde fået den fortrolige orientering, hvor jeg fik bekræftet, at hr. Claus Hjort Frederiksen havde afsløret NSA-samarbejdet, så ville jeg ikke have kunnet holde den tale, jeg lige har holdt; jeg ville ikke kunne sige de her ord.
Så ville jeg også bryde min tavshedspligt.
Og jeg ønsker ikke at tie stille i den sag, for jeg synes, det er absurd, at vi er nået dertil, at regeringen begår en kæmpe brøler ved at hjemsende hele FE-ledelsen, hvilket siden hen viser sig at være en overreaktion.
De bliver jo pure frikendt alle sammen.
Hr. Claus Hjort Frederiksen kritiserer det – det samme gør den tidligere statsminister, det samme gør tidligere departementschefer.
Det er en sag, der har offentlighedens interesse.
Jeg skal da kunne kritisere, at vi er nået dertil.
Derfor valgte jeg ikke at tage imod den orientering – fordi jeg ønskede at kunne tale frit i den offentlige debat.
Halime Oguz (SF), 2022-05-23:
Nogle af de problemer, som ordføreren remser op, videreføres jo til skoler og gymnasier.
Anerkender ordføreren ikke, at der også er nogle gymnasier, og at der også er en del skoler, der har de her massive udfordringer, altså de udfordringer, som man ser i de socialt udsatte boligområder med negativ social kontrol, religiøs indoktrinering og alle de andre sociale problemstillinger, som vi møder?
Anerkender ordføreren virkelig ikke, at de samme problemer også findes på uddannelsesinstitutioner?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Vi gik konstruktivt og positivt til forhandlingerne om Arnepensionen.
Vi erkender og jeg erkender, at der er mennesker på vores arbejdsmarked, som er kommet meget tidligt på arbejdsmarkedet, og som har været på arbejdsmarkedet i en periode, hvor der ikke har været de samme teknologiske muligheder og hjælpemidler, som vi har i dag.
Via mit eget fag så jeg dem ofte på byggepladserne.
Så det erkender vi fuldt ud.
Det, vi har sagt fra begyndelsen, er, at hvis man trækker folk ud af arbejdsmarkedet, så må man også sørge for i samme øvelse at øge arbejdsudbuddet.
Derfor foreslog vi, da vi gik til forhandlingerne, at når Arne skal have ret til at gå tidligere på pension, så skal Bjarne, der har været lige så længe på arbejdsmarkedet, have en skatterabat, så muligheden for at blive på arbejdsmarkedet måske på deltid eller på fuldtid og tjene lidt ekstra til sig selv er der, og så vi ikke trækker flere ud end højst nødvendigt.
Samtidig foreslog vi også at fjerne dimittendsatsen, sådan at de unge mennesker, som er raske og rørige, og som i virkeligheden burde komme ud at bestille noget, kom ud, og så kunne man dermed kompensere for det manglende arbejdsudbud, der var, som følge af Arnepensionen.
Maria Gudme (S), 2022-05-23:
Det var en lettelse, der bredte sig, da jeg kunne læse, at fru Pernille Vermund har sagt, at Nye Borgerlige ikke vil lægge stemmer til at afskaffe retten til den Arnepension, som 33.500 danskere allerede har fået tildelt.
Den lettelse vil jeg jo meget gerne have skal brede sig, så derfor vil jeg spørge fru Pernille Vermund, om hun her fra Folketingets talerstol vil give tilsagn om, at hvis der kommer et blåt flertal efter næste valg, så vil Nye Borgerlige og fru Pernille Vermund ikke lægge stemmer til at afskaffe retten til tidlig pension.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Fordi lærerne desværre som et led i den fragmentering, vi oplever, faktisk også er under pres.
Altså, jeg får ofte henvendelser fra skolelærere, f.eks. historie- eller geografilærere, der bliver udfordret af meget selvbevidste elever på, hvad der skal undervises i i relation til f.eks. Mellemøstens historie.
Det kunne også være i forhold til seksualundervisning, det kunne også være i forhold til biologiundervisning, altså alle mulige områder, hvor der er nogle, der begynder at sætte spørgsmålstegn ved, om det nu skal være evolutionslæren, eller om Israel overhovedet findes osv. osv.
Der er det virkelig en styrkelse af skolen, at vi siger: Nej, nu sætter vi nogle eksperter – altså nogle, der virkelig har forstand på det her – til at lave et fundament, og så er det det, vi alle sammen står på.
Lotte Rod (RV), 2022-05-23:
Altså, i Radikale Venstre går vi ind for at afskaffe de fælles mål og den målstyring, der ligger nu, og vi vil til gengæld gerne udvikle nogle nye fælles mål, som selvfølgelig skal være lavet af lærerne, men som skal beskrive nogle overordnede indholdsområder; i modsætning til Dansk Folkeparti, som vil helt ned at styre de enkelte tekster, som lærerne skal undervise i.
Altså, hvorfor har Dansk Folkeparti ikke tillid til, at det er lærerne, der ved det bedst, og at det giver et helt andet engagement i undervisningen, hvis du som lærer f.eks. skal arbejde med vikingetiden og selv kan vælge, om det er den ene eller den anden tekst, og kan gøre det på den måde, der giver mening for de elever, man har i sin klasse.
Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke den tillid til lærerne?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg har holdt masser af taler fuld af passion, som andre har skrevet, men det er jo ikke det, der er pointen.
Pointen er heller ikke, at Dansk Folkeparti skal til at lave en pensumliste; pointen er, at nogle eksperter skal sørge for, at uanset hvor i Danmark, man bor og vokser op, så har man en fælles kulturel base.
Jeg tror i virkeligheden, at det er godt i en tid, hvor mange unge mennesker er rådvilde og rodløse og har svært ved at finde ud af, hvad det er at være til, hvad det er at være dansk, at alle har en fælles base – kender til danmarkshistorien, kender til dansk litteratur, kan se sig selv i en større sammenhæng og ikke bare som et fragmenteret individ, men som en del af et folk.
Det er derfor, vi har sagt, at på nogle kerneområder, som fylder en del i folkeskolen, vil vi gerne, at der er et fælles fundament, som alle, der kommer igennem folkeskolen, deler.
Lotte Rod (RV), 2022-05-23:
Jeg vil gerne sige tusind tak for Dansk Folkepartis skoleudspil.
Det synes jeg er noget af det virkelig spændende, der er kommet frem i løbet af de seneste par måneder, for her kan man jo læse, at Dansk Folkeparti vil til at pensumstyre vores skoler.
Det giver mig lyst til at spørge hr. Morten Messerschmidt: Hvis der nu var nogle andre, der bestemte tre ud af de fire ting, som hr. Morten Messerschmidt skulle stå at sige på talerstolen, ville det så blive en mere eller mindre passioneret tale?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg ville i hvert fald gerne, at de partier, der vil sætte en ny kurs for Danmark på det forsvarspolitiske område, havde kastet sig noget mere helhjertet ind i den her afstemning.
Jeg synes godt nok, det har taget lang tid, før man er kommet i omdrejninger.
Det kan jeg kun være enig i.
Og at det fylder så lidt hos de partier, som altså anbefaler, at man fjerner forbeholdet – også i en debat som her i dag – er virkelig bemærkelsesværdigt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-23:
Jeg er bare glad for, at vi kan supplere hinanden, så hvad den ene ikke siger, siger den anden – og det synes jeg jo bare helt fint.
Men må jeg bare sige om niveauet – og det vil jeg også lige bede hr. Morten Messerschmidt om at bekræfte – altså at man begynder at trække, hvem der skal være statsminister, ind i den her til debat, hvor vi står foran en afstemning om forsvarsforbeholdet den 1. juni, og hvor der er så mange vigtige ting på spil, at det altså godt nok er lavt indimellem.
Det kan godt være, at hr. Morten Messerschmidt siger mig imod, men det synes jeg godt nok.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg var så optaget af at fortælle om alt det gode, Dansk Folkeparti gerne vil, på velfærdsområdet, ældreområdet osv., at jeg slet ikke fik sagt, hvor dårligt den nuværende regering gør det.
Men det er fuldstændig rigtigt: Jeg kan bekræfte, at fru Mette Frederiksens regering har forøget uligheden – imod det løfte, der blev givet.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Det er ikke vores primære prioritet, og vi erkender jo, at det stort set er alle partier i Folketinget med undtagelse af os og Liberal Alliance, som har bakket op om klimaloven.
Det, som jo er helt afgørende for mig, er, hvad det er for tiltag, der bliver sat i gang, når man gerne vil den grønne omstilling.
Og hvor de borgerlige partier jo typisk siger, at det her ikke må koste vækst, velstand og arbejdspladser, og at det tværtimod skal bidrage, så er der partier på venstrefløjen, som lader til at være mere ligeglade med det.
Så for os handler det om, hvordan det her bliver udført.
Og jeg må sige, at vores grundlæggende skepsis over for klimaloven jo har været begrundet i, at den ville blive nationalistisk, at der ville være for meget lækage som følge af klimaloven, og det er også noget af det, jeg synes vi kan se allerede.
Altså, man sidder og fifler med nogle tal og prøver at skubbe noget udledning ud af landet, selv om man godt ved, at den her produktion jo skal ske et eller andet sted.
Altså, jeg er fædrelandskærlig og nationalt sindet, men nationalistisk klimapolitik tror jeg simpelt hen ikke på.
Maria Gudme (S), 2022-05-23:
Der er et men, for fru Pernille Vermund har til gengæld også sagt, at Nye Borgerlige ønsker at ændre i Arnepensionen, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det mere konkret er, som Nye Borgerlige vil ændre.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Jeg vil svare på det sidste først, for der sidder nok nogle danskere derude og med rette er bekymrede.
Det afhænger helt af aftalepartierne bag Arnepensionen.
Vi er jo ikke en del af aftalen, og når vi ikke var det, så var det, fordi man dels ikke var villig til at give en skatterabat til de Bjarner, der havde været lige så lang tid på arbejdsmarkedet som Arne, hvis de blev på arbejdsmarkedet, dels ikke var villig til på det tidspunkt at fjerne dimittendsatsen og dermed sørge for, at de unge kom ud at bestille noget.
Hvis man er villig til at åbne forhandlingerne og få de to ting med, jamen så er vi med på den.