runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2020-01-17:
Tak for det, og tak til statsministeren for talen.
Det faldt mig nu alligevel lidt for brystet til sidst i talen, da statsministeren sagde, at hun står det samme sted som Dansk Folkeparti i forhold til at føre en stram udlændingepolitik.
Det synes jeg er rimelig langt at gå.
Hvad tænker statsministeren om, at fru Pia Kjærsgaard i sin tale f.eks. taler om tilbagestående kulturer og religioner og også taler om en udskiftning af befolkningen, som er sådan en klassisk YouTubekonspiratorikeragtig term, man bruger i de mest højreradikale kredse?
Mener statsministeren nogle af de samme ting, eller hvad tænker hun om de udtalelser?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Altså, fra vores side er der tale om en midlertidig forhøjelse af børnechecken til nogle af de familier, som, kan man sige, er ramt – eller hvordan skal man formulere det?
– i forhold til nogle af de lave ydelser, der er blevet gennemført.
Vores sigte er jo, at der nu er nedsat en Ydelseskommission – den skal arbejde – og det er med det meget, meget klare fokus, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at vi i øvrigt mener, at der skal være forskel på, om man har været i Danmark i mange år og forhåbentlig har gjort alt det, man skal, når man er dansker, og så om man kommer hertil udefra.
Så vi tænker det som en midlertidighed.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål i forhold til de højere ydelser til flygtninge.
Der kom et langt svar, men jeg synes nu ikke, vi nåede svaret helt til bunds.
Er de ydelser, der midlertidigt er blevet sat op med 3 mio. kr., midlertidige, eller er det noget, som vi kan forvente skal være en del af en fast løsning?
For så bekymrer det os virkelig meget, altså at det er noget, som igen vil gøre Danmark lidt mere attraktivt for de flygtninge, som i flygtningestrømme jo i høj grad går op igennem Europa for at shoppe rundt efter, hvor man får de højeste ydelser, de bedste forhold osv., sådan som Mads Fuglede sagde.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Tak for talen, det var en lise at høre på.
Der var meget lidt, jeg var uenig i – måske kun lige bemærkningen om, at Gud har vigepligt.
I mit univers har Gud aldrig vigepligt, men religion, der er blevet politiseret, har altid vigepligt.
Og det er vel egentlig det, der er udfordringen her, nemlig at vi må sige, at vi tager afstand fra kristendommen, når den bliver politisk, og vi må også tage afstand fra politisk islam.
Og det er jo det, vi har fået til vores kyster i et omfang, hvor vi har svært ved at håndtere det.
Nu er der al den her enighed, og jeg siger mange tak for ordene.
Men det undrer mig så alligevel, når vi ved, at det, der betyder noget, er antallet, og at antallet har noget at gøre med, hvor folk søger hen.
Og der er sådan tre faktorer for, hvor folk søger hen.
Man søger gerne et sted hen, hvor der er mange fra ens kulturkreds.
Og så søger man især et sted hen, hvor ydelserne er så høje som muligt.
Hvorfor i alverden har man så sat ydelserne op for især arbejdsløse udlændinge?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Når vi taler om børn, er jeg faktisk ikke et sekund i tvivl om, at der er en gruppe af børn med rødder udefra, der vokser op i Danmark i dag, som ikke lever ret gode liv.
Det er der jo forskellige forklaringer på – volden er en af dem.
Det at vokse op i en familie, hvor mor eksempelvis er helt uintegreret, ikke taler sproget, ikke kan komme med til forældremøder og ikke ved, hvad der rører sig, kan også være en forklaring.
Og oven i det kan man jo så lægge det, der gør sig gældende for nogle, nemlig noget af det med nye stramninger i forhold til radikalisering og terror, som vi berørte i går fra regeringens side.
Det miljø findes også i Danmark, og det betyder jo, at der er børn, der vokser op i hjem, hvor der er modstand mod det samfund, de skal være en del af, og hvor man tager afstand fra frihed og demokrati.
Og derfor er der en særlig opgave i at have en børnevinkel på den her diskussion.
Men når det f.eks. handler om vold mod børn, bliver vi nødt til at stå fast på, at man ikke må slå på sine børn i Danmark, og at vi ikke vil gå på kompromis med det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Tak for det.
Jeg kunne ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet – det var altså for fristende, og det kom bare indefra – da statsministeren brugte udtrykket, at man skulle have politisk rygrad.
Jeg er da glad for, at den ikke er som en regnorm, sådan som den har været i adskillige år hos de fleste politikere, deriblandt også dem i statsministerens parti.
Jeg kan kun prise, at man nu kan tale om de her problemer; at man går til den; at man virkelig erkender, at der er enorme problemer i Danmark, fordi man har ladet stå til i alt, alt for mange år.
Det, som jeg lige vil koncentrere mig lidt om, er indledningen, hvor statsministeren berørte nytårstalen, og hvor statsministeren så kom ind på børn med anden etnisk baggrund og tvangsfjernelser – målene med bortadoptioner og tvangsfjernelser, som statsministeren havde sat op i nytårstalen.
Det er fint, og jeg tror egentlig, at statsministeren er blevet opmærksom på alle de problemer, der er i familier, hvor man har en anden etnisk baggrund, efter at Dansk Folkeparti gentagne gange efter nytårstalen har påpeget det.
Jeg hørte ikke ret meget om det i nytårstalen, og måske har det i virkeligheden været derfor, at der ikke blev taget så godt imod statsministerens nytårstale.
For det tror jeg faktisk ikke at der blev.
Men ellers synes jeg, det er fint, at vi her fra talerstolen får præciseret, at grundloven er det vigtigste; islam er ikke det vigtigste, menneskerettighederne og konventionerne er ikke det vigtigste.
Og den debat vil jeg tage på et andet tidspunkt og holde statsministeren fast på, at grundloven er det vigtigste, ikke konventionerne og islam.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Den 6. januar 2020 udkom Berlingske med en artikel på avisens hjemmeside, der havde opsigtsvækkende nyt om antallet af udlændinge i Danmark.
I den seneste rapport om indvandring i Danmark fra Danmarks Statistik fremgik det, at der var 506.570 indvandrere og efterkommere med ikkevestlig baggrund i Danmark.
Nye tal, som en forsker har fået Danmarks Statistik til at regne sig frem til, viser imidlertid, at der er yderligere 400.000 mennesker i Danmark, der helt eller delvist stammer fra ikkevestlige lande som Tyrkiet, Irak og Pakistan.
Det, der foregår og har foregået i Danmark, er en begyndelse til en befolkningsudskiftning drevet af indvandring, børnefødsler og ægteskaber i form af familiesammenføringer i gruppen af indvandrere og efterkommere.
Katastrofen indtraf med udlændingeloven i 1983.
Året efter med den nye udlændingelov var tallet 3.097.
Det pudsige er, at jeg selv har fundet tallene frem, fordi jeg selv i sin tid for mange år siden har stillet spørgsmål til en justitsminister, der hed Erik Ninn-Hansen.
Og herefter steg og steg antallet.
Klokken er ved at falde i slag for Danmarks overlevelse som homogen nation, for vort fædreland, for det danske folk.
Dengang i 1983 troede mange, at integrationen ville forløbe smertefrit.
Jeg har aldrig abonneret på det synspunkt.
Hvordan fusionerer man en religion og kultur så fremmedartet og tilbagestående præget, som den er, af klanmentalitet, kvindeundertrykkelse og vold med en civilisation som den europæiske og en kultur som den danske?
Det kan ikke lade sig gøre.
Hvad gør os til danske?
Hvordan forholder vi os til vores kultur, vores værdier og vores normer under trykket fra indvandringen?
Det er genstand for dagens debat, som jeg ser meget frem til; en debat principielt om værdipolitikken, som Dansk Folkeparti i øvrigt rejser mindst en gang om året.
Det er den debat, der finder sted i dag, og jeg ser meget frem til at høre specielt regeringens synspunkter, selvfølgelig, men også øvrige partiers synspunkter.
Jeg synes, det er et af de vigtigste emner, Danmark og folketingspolitikere overhovedet kan beskæftige sig med.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at vi ikke bare har sat ydelserne op.
Altså, vi har lavet en midlertidig forhøjelse af børnetilskuddet, indtil Ydelseskommissionen er færdig med arbejdet.
Og hvis man læser opdraget til Ydelseskommissionen, vil man se, at vores idé og vores sigte ikke er, at man skal sætte ydelserne op.
Vi har en udfordring, og det ved spørgeren godt, nemlig i forhold til børn, der vokser op med meget, meget store afsavn.
Det kan komme til at give nogle andre problemer – det håber jeg at man vil anerkende i den her diskussion.
Man bliver nødt til at gøre noget, før man i mine øjne kvalificerer sig til at være en del af det danske velfærdssamfund, for det bygger på ret og pligt.
Og når vi kigger tilbage på de sidste 40 år, må vi jo sige, at det var et af de steder, hvor mange af os snublede – nogle mere end andre – fordi vi i virkeligheden i vores iver for at være ordentlige og behandle folk ordentligt gik for langt væk fra det, der egentlig er det danske udgangspunkt, nemlig at man skal yde noget først.
Og hvis man går helt tilbage til fagbevægelsens paroler – det er ikke sikkert, at spørgeren er lige så optaget af det som jeg – sagde man faktisk oprindelig: Gør din pligt, og kræv din ret.
Og det fik vi vendt om for alt for mange mennesker, der er kommet hertil, desværre.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-17:
Tak, formand.
Og tak til ordføreren for, igen, en fin tale.
Altså, det må man jo give Socialdemokratiet: Det med talerne har de styr på.
Problemet er jo lidt det der med så også at påvirke virkeligheden.
Jeg sidder her med det, der hedder et forståelsespapir – »Retfærdig retning for Danmark« – som Socialdemokratiet har indgået med det socialistiske flertal i Folketinget.
Og der er jo ikke mange forslag, sådan konkret, til, hvordan man bekæmper islam her.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig – måske også inspireret af det, som fru Pia Kjærsgaard nævnte fra talerstolen – at høre: Hvordan stiller Socialdemokratiet sig over for nogle af de tiltag, som vi ser virker andre steder?
F.eks. har man i Randers Kommune sikret, at der altid er mulighed for at vælge andet end halalslagtet kød.
Er det nogle ting, som hr. Rasmus Stoklund kunne forestille sig at regeringen og Socialdemokratiet kunne fremme, også i Danmark?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Det er fuldstændig korrekt, desværre, og det er også derfor, det er godt, at vi har den her debat og taler om det.
For vi får nok alle sammen – og specielt partierne her – lidt mere mod til at gøre noget ved det, hvis vi siger, at nu vil vi ikke finde os i det længere.
Mens ordføreren kom med indlægget, tænkte jeg: Hvorfor angriber man mig, fordi jeg efter nytårsaftens optøjer og de dage, der lå forud, sagde, at det var araberdrenge?
Det var primært araberdrenge.
Hr. Rasmus Stoklund har ikke gjort det, men det bliver jo angrebet, og jeg bliver stadig væk kaldt racist af visse radikale medlemmer og Enhedslisten osv.
Altså, så længe vi er der, er det godt nok svært, for det er ikke rimeligt.
Men jeg er glad for hr. Rasmus Stoklunds tale og forståelse i øvrigt, og jeg tror faktisk, den er oprigtig.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
På lange stræk er vi jo enige.
Men anerkender ordføreren ikke, hvis vi lige ser bort fra den diskussion, der handler om hjemsendelser – for der er jo trods alt mange, som bor her og måske er født og opvokset her og har statsborgerskab her osv., og som ikke kan hjemsendes – at en del af udfordringen og noget af det, der gør det her komplekst, hvad angår den gruppe, hvor der så er integrationsudfordringer en række steder, jo er, at det ikke nødvendigvis er alting, vi kan lovgive os ud af, og at det i lige så høj grad er forventningsafstemninger og noget, vi skal forvente af folk?
Men hvordan kommer vi ud af den slags?
Det kan vi jo ikke lovgive os ud af.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Tak til hr. Rasmus Stoklund.
Jeg må sige, at hr. Rasmus Stoklund er en rigtig dygtig politiker på mange måder, og tak for den positive tale.
Men selvfølgelig kan vi det.
Altså, man har jo i den grad nærmet sig Dansk Folkeparti, så på de områder, hvor man nærmer sig Dansk Folkeparti, så naturligvis.
Men vi mangler stadig væk en god bid, og det er noget af det, jeg har listet op i min tale her i dag, hvor man ikke bare kan stå og sige, at man altså synes, at der er ganske forfærdelige ting, der sker.
Jeg mangler sådan: Hvad gør man ved det?
Der er f.eks. kønsopdelingen.
Skal man blive ved med det?
Jeg kan se, at man i svenske kommuner – af alle – er begyndt at forbyde eleverne at gå med hovedtørklæde.
Det er fantastisk – i Sverige!
Er vi begyndt at komme efter Sverige?
Så går det altså galt, ikke?
Jeg køber ikke den der med, at vi bare skal overlade det hele til kommunerne, og jeg går ud fra, at det er det samme, må jeg så desværre sige, som med den øvrige regering, hvor vi stillede onsdagsspørgsmål den ene gang efter den anden, og hvor vi blev mødt med, at de skal tage danske værdier til sig.
Det hørte vi, og det skal de gøre ude i kommunerne.
Problemet er bare, at mange af kollegerne fra de partier ude i kommunerne ikke gør det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Tak, og tak til fru Pia Kjærsgaard for en, synes jeg, på mange måder god tale og især også for to temaer i talen.
Vi går jo heller ikke en tur ned på Strøget og går rundt og siger tak, fordi du ikke begår kriminalitet lige nu, og tak fordi du er på arbejdsmarkedet osv.
Det synes jeg er godt at få slået fast.
En anden ting, jeg også gerne vil takke fru Pia Kjærsgaard for, er for at tage det her tema op, der handler om alt det, der ikke kan måles og vejes.
For i den her debat bliver det jo tit problematiseret, hvis man prøver at tale om nogle af de ting, man ikke kan slå op i rapporterne fra Danmarks Statistik, og hvis man prøver at tale om noget af det, der handler om vores opførsel og adfærd over for hinanden i det offentlige rum, og det er jo også noget af det, der er centralt i den forespørgsel, som ordføreren har stillet i dag.
Derfor vil jeg bruge min bemærkning til både at kvittere for de indlæg, som jeg synes er reelle og vigtige, og som sådan set også har været modige, og jeg vil også kvittere for, at Dansk Folkeparti – det er jo rigtigt – i mange år har taget den her kamp, også inden Socialdemokratiet kom på rette spor; det må vi erkende.
Til sidst vil jeg bare spørge ordføreren: Kan Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti forventes at arbejde tæt sammen om de her områder i årene, der kommer?
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Tak for det.
En fredelig revolution er noget af det, vi har arbejdet for i Enhedslisten i mange år.
Det er nok en lidt anden revolution end den, fru Pia Kjærsgaard tænker på.
Mit spørgsmål går på det, som fru Pia Kjærsgaard er inde på i sin tale om de her unge mennesker, som bliver udstødt af deres familie, fordi de går udfordrende klædt, og fordi de har en anden seksualitet.
Det er også noget af det, der optager os meget i Enhedslisten.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Så vil jeg gerne spørge fru Pia Kjærsgaard om, hvad det er, ordføreren mener Dansk Folkeparti har gjort for, at det skulle blive nemmere for de her indvandrerkvinder i forhold til at stå frem med deres positive historier.
Hvad er det fru Pia Kjærsgaard mener Dansk Folkeparti har gjort for, at vi har et samfund her i Danmark, hvor det bliver nemmere at gå ud med de her positive historier?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Jeg har gentagne gange opfordret, og det vil man kunne gå tilbage og se, familier og folk med anden etnisk baggrund til at komme på banen, melde sig og fortælle deres historie, for naturligvis er de har også.
Men det er man skeptisk i forhold til at gøre.
Der er ikke mange, der gør det, for så kan det være, at der vanker et eller andet fra den anden side.
Det er det, der også er et problem.
Naturligvis er der da folk, der kommer hertil, og som fuldstændigt er en del af det danske samfund.
Det skal vi være glade for, og det skal vi være tilfredse med.
Jeg beklager faktisk, at jeg er nødt til at liste alle de negative ting op, men det er faktisk det, debatten går på.
Hvor er vores værdier blevet af?
Hvad skal vi gøre i forhold til de ting, som statsministeren ganske rigtigt listede op?
Jeg manglede bare, at man går videre og siger: Her slår vi så ned, og her gør vi rigtig noget ved det i forhold til alle de ting, der er listet op omkring kønsforskelle osv.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Vi hører rigtig meget om alle de negative ting, som Dansk Folkeparti mener indvandringen har ført med sig.
Jeg kunne derfor godt tænke mig at spørge fru Pia Kjærsgaard, om ordføreren har nogen positive historier, hun kunne fortælle i forhold til indvandring i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Det kan man jo aldrig være helt sikker på, altså det sidste.
Men i forhold til det her forslag er Dansk Folkepartis mål helt klart, at man tager fat i forældrene.
Det er ikke os, der skylder nogen noget som helst.
Det har været en misforståelse lige fra begyndelsen i den her debat, nemlig at vi altid skal skylde nogen noget – at det er vores ansvar; at det er os, der skal gøre noget.
Jeg trænger i allerhøjeste grad til, at debatten bliver vendt på hovedet, sådan at det er de folk, der kommer hertil, der skylder os noget – en hel del faktisk; en ganske stor del.
De skylder os noget for, at de kan bo i et frit og demokratisk land, hvor man ser med meget stor tolerance på folk, der har en anden baggrund, f.eks. en anden seksuel baggrund som den, fru Rosa Lund påpeger.
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Jeg synes nu ellers, at det hører med til den her debat, for vi er jo nødt til også at tale om løsninger.
Det er jo det, fru Pia Kjærsgaard selv står på talerstolen og efterspørger, nemlig løsninger på de her problemer.
Jeg synes da, at en løsning ville være at hjælpe de her unge mennesker med at sige fra over for den patriarkalske kultur, de bliver undertrykt af.
Der synes jeg da, at vi skylder de her unge mennesker – mange af dem vil være født og opvokset i Danmark, og nogle af dem vil også være danske statsborgere – en håndsrækning, hvis de bliver undertrykt på baggrund af deres seksualitet.
Det mener jeg.
En sidste kommentar er lige, at de kurdere, som er taget af sted til områderne i Syrien, er jeg ret overbevist om tager af sted for at kæmpe mod Islamisk Stat og ikke med Islamisk Stat.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Det vil jeg tage stilling til, når forslaget kommer.
Det synes jeg ikke hører til i denne debat overhovedet.
Men vi skal nok seriøst tage stilling til det på et tidspunkt.
Vi ser på forslaget, når det kommer.
Vi har understøttet det på den måde, at vi i ganske mange år – for mit eget vedkommende tror jeg at det drejer sig om 30 år – har understøttet, at antallet betyder rigtig, rigtig meget.
Det kan jeg så også høre at andre partier er begyndt at sige.
Men jeg kan godt garantere, at det, da det kom frem første gang, blev angrebet.
Antallet var fuldstændig ligegyldigt, mente de øvrige partier.
Jeg har altid betragtet det på den måde, at det, hvis man fyldte vand i et badekar, ikke kunne nytte noget, at man bare åbnede for hanen og satte proppen i.
Det er jo det, der sker, ikke?
Det er jo det, der er sket i ganske mange år, og så svømmer det nemlig over.
Det billede har jeg faktisk brugt rigtig mange gange, og det synes jeg er meget væsentligt.
For det duer jo ikke, at vi stadig væk skal føle os ansvarsfulde, og at vi skal gå ind og hjælpe, hvis der er alt for mange, vi skal hjælpe.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Først vil jeg igen lige anfægte præmissen om, at det her nødvendigvis skal være et EU-projekt, for jeg tror, det kan være meget svært at forene et samlet EU omkring det her projekt.
Og jeg synes ikke, det skal støde på grund, alene hvis dét ikke kan lade sig gøre.
Det ville selvfølgelig være optimalt, hvis alle blev enige om at adoptere »Retfærdig og realistisk«, men så god er verden nok ikke.
Og hvis vi så kan lave noget bilateralt med nogle lande, vil det være tilstrækkeligt for mig.
Og det tror jeg bestemt ikke ville betyde, at der så ville komme flere til Danmark, tværtimod, for så ville man jo erkende, at det at søge asyl i det her modtagecenter også ville betyde, at man fik midlertidig beskyttelse i et land, der så var lavet en aftale med et sted – og det er uklart, hvor det skulle være, men et sted i Stormellemøsten – og det ville jo netop ikke være en adgangsbillet til Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-17:
Tak for det.
Når jeg hører ordføreren for Socialdemokraterne her i dag, hører jeg en ordfører, der siger noget, som vi skal tro på, nemlig at den politik, man fører på udlændingeområdet og inden for det værdipolitiske område, er den samme, som man hele tiden har ført.
Men det er jo bare sådan, at der skal være overensstemmelse mellem det, man så siger her i Folketingssalen, og det, man gør.
Det er et godt gammelt princip inden for mange af livets forhold, også i politik, og når jeg ser på den finanslov, som regeringen lige har forhandlet i hus her før jul, er det, man gør dér, jo netop, at man lemper på nogle centrale ting inden for udlændingepolitikken.
Man åbner for kvoteflygtninge, og det vil sige, at Danmark formodentlig skal tage imod op mod 500 ekstra flygtninge på den konto i 2020.
Man lemper på ydelserne.
Altså, den tidligere regering og Dansk Folkeparti sagde jo, at ydelserne skal være på et lavt niveau, for at Danmark ikke er attraktivt.
Nu forhøjer man ydelserne, fortrinsvis til ikkevestlige indvandrere, der er arbejdsløse og har børn i Danmark.
Kan ordføreren ikke godt se, at der er et problem?
Der er simpelt hen ikke overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Jeg synes, symbolpolitik er blevet sådan et begreb, man efterhånden bruger om politiske initiativer og forslag, som man er uenig i, og derfor vil jeg gerne fortsætte, hvor hr. Morten Messerschmidt og fru Pia Kjærsgaard slap.
Jeg synes, det er et paradoks, at man på den ene side bruger det meste af taletiden på at tale om frikadeller og håndtryk og på den anden side siger, at det er totalt ligegyldigt, når vi nu har en debat, der handler om værdipolitik.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren om noget: Kan ordføreren ikke forstå, at der er mange mennesker, der kan blive provokeret af det, hvis de forventes at ændre levevis eller blive underlagt traditioner, hvis de et sted i Danmark er kommet i mindretal i en forældrebestyrelse, f.eks. i en børnehave?
Har man så i Det Radikale Venstre glemt, at demokrati ikke er et spørgsmål om flertalsdiktatur?
Hvor er Hal Koch henne i tankegodset her?
Flertallet bør jo, også hvis det er med udenlandsk baggrund, netop huske mindretallet og også sørge for, at mindretallets skik og brug, som trods alt er det, der har været dominerende i Danmark, f.eks. at det er en fuldstændig normal ting, at svinekød indgår i en varieret dansk kost, også spiller en rolle.
Hvorfor skal det reduceres til at være symbolpolitik og være totalt ligegyldigt?
Det forstår jeg ikke.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om.
Og så kunne jeg også godt tænke mig at høre, om Det Radikale Venstre kun går op i mindretals rettigheder, når det drejer sig om folk med udenlandsk baggrund.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Jeg synes faktisk, jeg sagde i min ordførertale, at nogle af de ting, der jo betyder noget, de værdier, som jeg vil kæmpe for, er de værdier, som også står skrevet derude på væggen ved vores grundlov her på Christiansborg.
De står fast, dem bliver der ikke rokket ved.
De gør de heller ikke fra vores side, og det er i hvert fald en garanti.
Marie Krarup (DF), 2020-01-17:
Ordføreren peger på et meget vigtigt problem, altså at man nogle gange kan være nødt til at indskrænke friheden for at forsvare de sidste rester af frihed.
For hvis man inviterer en lang række mennesker, der er imod demokrati, så kan man være nødt til på forskellige måder at forsvare demokratiet ved indskrænkning af friheden.
Det er et forfærdeligt dilemma, og det har vi i Dansk Folkeparti hele tiden været klar over.
Det er derfor, vi har sagt, at vi ikke kan invitere så mange mennesker, der ønsker ufrihed, og så tro, at vi kan fastholde friheden.
Det er jo der, hvor det går helt galt, og De Radikale så tror, at det drejer sig om frikadeller og om tørklæder.
Det drejer sig om kulturelle systemer og en anden tro på, hvad der er det rigtige.