runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Tak for det.
Normalt er Det Konservative Folkeparti et parti, jeg har stærke følelser for, og som jeg synes er et parti, der ligger tæt op ad nogle af mine egne holdninger, i hvert fald på en række områder.
Men lige her i dag forstår jeg ikke Det Konservative Folkeparti.
Jeg føler, I er kommet i rigtig dårligt selskab i den her debat.
I er stukket fuldstændig af fra dem, der traditionelt er jeres venner, men værre end det er I stukket af fra sund fornuft.
For i forhold at man kan tage den yderste venstrefløj i hånden og mene, at det skal være en sag for folkestyret at diskutere Golfstrømmens mulige kollaps, vil jeg sige, at vi jo også kan vedtage en lov, hvor vi forbyder jordskælv eller udrydder malaria.
Det kommer da ikke til at forandre noget.
Mit spørgsmål er nok i virkeligheden bare: Hvordan kan det være, at Det Konservative Folkeparti, som er så højt skattet af alle os andre, er kommet i så dårligt selskab i den her debat?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-02-18:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
Jeg vil sige, at Golfstrømmens kollaps og jordskælv dårligt kan sammenlignes, for jordskælv sker af sig selv, mens det jo er bevisligt, at vi rent faktisk presser Golfstrømmen med den globale opvarmning, vi udsætter Jorden for.
Jeg vil sige det sådan, at vi synes, det her er en vigtig debat, fordi det her handler om en grundlæggende usikkerhed og en helt overset konsekvens af den forurening, vi udsætter Jorden for.
Så kan man sige: Jamen, vi er jo kun mennesker; vi er ikke Gud.
Jamen, vi kan jo forberede os på dem.
Og det gode er, at mange af de værktøjer, som løser eller forhåbentlig forebygger det problem, men jo også forbereder os på, hvad der sker, hvis der sker et kollaps, er værktøjer, vi i forvejen har brug for, f.eks. klimasikring. Vi har lavet to klimasikringsudspil bare i år, hvor vi sætter mere end 12 mia. kr. af til klimasikring af alt fra vores kulturarv til hr. og fru Danmarks boliger.
Men vi sikrer også, at vi får reduceret vores udledninger.
Jeg noterer mig også, at der er flere borgerlige partier, som også synes, at vi f.eks. skal af med forbuddet mod kernekraft.
Så jeg synes, det er en rimelig debat at have omkring, hvad der kan ske ved et kollaps.
Vi skal være forberedte.
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Jeg er egentlig glad for, at rækkefølgen blev, som den blev nu, altså at jeg først nåede at taste mig ind, efter at hr. Peter Kofod havde ordet, for jeg synes, det må være lidt specielt for Det Konservative Folkeparti virkelig at ønske sig en anden regering end den, der er nu – der skulle gerne være blåt flertal, lyder det – og samtidig vil man gerne fremstille sig selv som et klimaparti.
Men det er vel fuldstændig sikkert, at skulle der blive et flertal, som det, Det Konservative Folkeparti ønsker sig, baseret bl.a. på hr. Peter Kofods parti, så vil der ske en svækkelse af og en udfordring af de bestræbelser og den politik, som ligger i den nuværende regering, en klimalov, der også bakkes op af andre af forespørgerne i dag, og dermed også en svækkelse af det at modarbejde den risiko, vi ser i forhold til Golfstrømmens kollaps, og som vi diskuterer i dag.
Jeg synes overhovedet ikke, det hænger sammen for Det Konservative Folkeparti.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-02-18:
Tak til spørgeren for det spørgsmål.
Jeg kunne også fornemme, at spørgeren var villig til at gå bogstavslegsvejen, havde jeg nær sagt, i den her debat.
Jeg vil jo sige det sådan, at Det Konservative Folkeparti længe jo har været et dedikeret grønt parti, og det er hele vejen tilbage fra midten af 1910'erne, hvor man stiftede Danmarks Naturfredningsforening, op igennem det arbejde, hr. Poul Møller, hr. Per Stig Møller og fru Connie Hedegaard m.fl. har gjort for klimaet, og også i forhold til de mange brede aftaler, vi har været med i.
Vi har været med i stort set alle grønne aftaler.
En af undtagelserne er aftalen om den der fritureflyver, som man har valgt at indgå, og det er fair nok.
Men jeg synes jo, vi har et bredt grønt flertal i Danmark, som ønsker at føre god grøn politik.
Det gør vi jo af mange årsager.
Vi skal have et lavere skattetryk.
Men ting ændrer sig.
For 10 år siden sagde SF's forsvarsordfører, at cyber var fremtiden, og at fysisk krig ikke ville være en del af fremtiden, men nu ser vi, at også SF har ændret holdning der.
Ting ændrer sig.
Tak for spørgsmålet fra ordføreren.
Jeg vil sige, at jeg jo også synes, at man i borgerlige, konservative regeringer har skabt mange gode resultater.
Schlüterregeringen lavede i 1984 en udmærket energiaftale.
Men altså, for at komme ind til kernen af spørgsmålet fra ordføreren vil jeg sige: Jamen vi synes jo ikke, statsstøtte er en god ting.
Altså, man havde en åben dør-ordning, hvor der var masser, der gerne ville ind at lave havvindmøller i Danmark.
Det er der ikke kommet, og nu begynder man så at tale om statsstøtte.
Og vi synes bare, det er ærgerligt, for vi kan se på klimafremskrivningen, som regeringen er kommet med, at hvert evigt eneste år bliver det nedvurderet, hvor meget der kommer, og 2030-målsætningen risikere at skride.
Vi synes, det er bekymrende, og vi vil gerne være med til at finde løsninger, men statsstøtte er bare en ærgerlig tendens.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-18:
Jeg håber, at den her debat er fuldstændig overflødig.
Altså, jeg håber, klimafornægterne har ret i, at det er spild af tid.
Men nu er det jo sådan, at når der kommer store globale udfordringer, er det sjældent alle forskerne på en gang, der siger: Her er et problem.
Det er jo tit en håndfuld forskere.
Jeg kan huske, at da jeg kom i Folketinget, var det ikke særlig mange år siden, at der ikke var så mange, der troede, den var gal med klimaet.
Der var en håndfuld forskere.
Det er der så flere og flere, der ligesom finder ud af at der er.
Så derfor er jeg glad for, og jeg vil godt takke Konservative for, at de viser den ansvarlighed, det er at tage tegn alvorligt.
Når der er alvorlige tegn på, at noget kan gå
rivende galt, så skal vi være proaktive.
Så skal vi aflæse dem.
Så skal vi være klar til, hvis det nu skulle være rigtigt, at afbøde den type katastrofe, som det vil være, hvis Golfstrømmen stopper.
Så mit indlæg er egentlig bare at takke for De Konservatives ansvarlighed i den her sag.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-02-18:
Jeg takker ordføreren for bemærkningen, og jeg vil også sige: Jeg synes jo ikke, der er noget odiøst i, at Alternativet og Det Konservative Folkeparti initierer en grøn debat.
Jeg synes, det er langt mere mærkeligt, at Venstre er i regering med Socialdemokratiet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Det burde både blå og røde partier være enige i.
Så jeg vil sige, at jeg synes, det er meget modigt af De Konservative at blive ved med at stå fast på, at man også godt kan have en ambitiøs klimapolitik, når man er i den blå blok.
Jeg håber, der er flere, der vil lytte til jer – selv Danmarksdemokraterne overraskede mig i dag; DF bliver nok en større opgave.
Men tak for samarbejdet om det her i dag.
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Jeg er nu ikke sådan fuldstændig overbevist, og jeg er med på, at der kan gives eksempler på tidligere konservative politikere, der også inden for naturspørgsmål osv. har været engagerede.
Men der har dog skullet socialdemokratisk ledede regeringer til for for alvor at sende Danmark af sted på den grønne politiske rejse, som vi er på.
Men nu går jeg væk fra det, som hr. Frederik Bloch Münster kaldte bogstavlegen.
For ikke længere end et par timer siden stod ordførerens formand ved talerpulten dér og kritiserede, at regeringen vil give en statslig hånd til det at få udbygget havvind i Danmark.
Det var faktisk det, der skete for få timer siden her.
Men det er vel lige præcis nødvendigt for at få mere havvind nu i den økonomiske situation, det marked er i.
Hvorfor kritiserer Det Konservative Folkeparti det, hvis man gerne vil have mere vedvarende energi?
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Nå, men det er vel ikke så meget anderledes, end hvis Socialdemokraterne skulle risikere at stå i en situation, hvor man er afhængig af – hvad kan man sige – de grønne fingre her i lokalet, altså Enhedslisten, Alternativet, og hvad vi ellers har af gode folk, både i forhold til indvandringen, i forhold til det at plastre landdistrikterne til med solceller og vindmøller og i forhold til generel gakgakpolitik.
Altså, der er da masser, som Socialdemokraterne kunne risikere at blive afhængige af.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-18:
Nu har jeg et spørgsmål, der ikke vedrører gakgakpolitik, synes jeg i hvert fald selv, til ordføreren.
Ét er, at ordføreren måske ikke synes, at Danmark har et stort ansvar i forhold til at reducere de globale CO2-udledninger, men når ordføreren taler om at beskytte helt almindelige danskere, anerkender ordføreren så ikke, at de temperaturstigninger, vi ser lige nu, de stigende vandstande, og det, at 100-årshændelser bliver til 10-årshændelser, som bliver til 5-årshændelser, kan betyde, at helt almindelige mennesker og særlig udsatte borgere får oversvømmet deres hjem, og at de, hvis forsikringsselskaberne er begyndt at trække sig, i værste fald må gå fra hus og hjem og de ikke har noget?
Hvad mener Dansk Folkeparti om den del af problemstillingen?
For her rammer klimaforandringerne konkret mennesker.
Da er det ikke en eller anden abstraktion, i forhold hvad til Kina gør, men her betyder det, at den mest klimaudsatte del af befolkningen muligvis vil skulle gå fra hus og hjem.
Har Dansk Folkeparti så en plan for, hvordan man vil beskytte de klimaudsatte borgere mod klimaforandringerne?
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Nej, jeg kan ikke se, hvad det var, vi skulle rulle tilbage, ud over at fjerne nogle af de kæmpestore solcelleparker og vindmølleparker, som der er opstillet rundtomkring, bl.a. der, hvor både ordføreren og jeg er valgt.
Det er jo helt forfærdeligt, hvad man har gjort ved nogle af de områder, som vi kommer fra, altså gjort dem fuldstændig ubrugelige.
Men det er klart, at i det store spil og i det store verdensbillede betyder Danmarks indsats absolut intet overhovedet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-18:
Bortset fra de her solcellemarker, synes ordføreren, det er godt, at vi har lavet en klimalov, og at vi har lavet resten af den danske klimaindsats, forstår jeg.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Altså, nu er det jo sådan – hvis ordføreren ikke er bekendt med det – at vi ikke mener, at vi skal nå et eller andet kæmpestort måltal omkring at fastsætte en eller anden form for CO 2 -udledning osv. osv.
Vi har i øvrigt også i Dansk Folkeparti trukket os fra klimaloven.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-18:
Har vi lidt ekstra i tasken, hvis det er sådan, at det viser sig, at CONCITO faktisk har ret i, at vi står noget dårligere, end vi tror?
Klimarådet nævnte jo f.eks., at noget, vi skal satse kraftfuldt på, er elbiler, og fangst af CO 2 og pumpe det ned i jorden osv.
Men vi er så tæt på nu – der er kun 5 år til.
Det er en ret dyster rapport fra CONCITO, selv om det ikke kun er dem, vi lytter til.
Synes ministeren, at vi har nogle ekstra håndtag, vi kan trække i, hvis det viser sig, at f.eks. CONCITO har ret her?
Lars Aagaard (M), 2025-02-18:
Nu er Alternativet jo med i en aftale om CO 2 -fangst og -lagring.
Og jeg kan huske, at da vi indgik den aftale, kiggede vi hinanden i øjnene og sagde: Ja, der er usikkerhed.
Vi stod i usikkerheden sammen.
Så det forhold, at når vi beslutter noget sammen, er der usikkerhed, kan vi ikke tage ud.
Vi er nu meget, meget kort tid fra, at dem, der vil prækvalificere sig til puljen, skal melde deres bud ind, og så vil vi jo se, om der er en efterspørgsel efter at få lagret CO 2 .
Skulle det vise sig, at det er der ikke, så bliver vi nødt til at gå tilbage til tegnebrættet, og så tror jeg, at både spørgeren og jeg selv ved nok om klimapolitik til, der så er et vist felt af virkemidler, man kan kigge på, og det må vi jo så gøre på det tidspunkt, hvis det viser sig nødvendigt.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Jeg kan forstå, at den her regering går meget op i, at Danmark skal være et foregangsland på klimaområdet.
Men hvad med, at den regering, vi har nu, bliver en foregangsregering?
Jeg kan forstå, at noget af det, der er meget slemt for klimaet, er, når man flyver.
Der er jo også blevet lavet opgørelser, der viser, at nogle af de ministre, vi har nu, flyver rigtig meget og rigtig meget i privatfly, som udleder meget mere end rutefly.
Mig bekendt går der masser af fly dagligt til de andre europæiske hovedstæder.
Så kunne det ikke være en målsætning, at regeringen viste et godt eksempel og begrænsede sin egen udledning af CO 2 , før man begyndte at underkaste alle mulige andre?
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-18:
Tak, formand, og tak, minister, for ordene.
Her har Alternativet lige så meget hånden på kogepladen, som ministeren har, så det er ikke sådan et spørgsmål, der lyder: Hvad vil ministeren gøre?
Men jeg blev nervøs, i og med at jeg sidder i den kreds, som skal realisere klimaloven, og vi har lidt bøvl med alternativ energi og forskellige ting i øjeblikket.
Hvad tænker ministeren om den rapport?
Bliver ministeren også lidt nervøs, eller er det bare mig?
I og med at ordføreren og ordførerens parti altid betoner, at vores indsats er fuldstændig ligegyldig, er det da fint at høre, at ordføreren nu står og er stolt af den.
Men i og med at det normale omkvæd plejer at være, at den danske indsats er fuldstændig ligegyldig, mener ordføreren så, at vi skal rulle danske indsats tilbage?
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Både og i virkeligheden.
Altså, jeg vil jo nok sige, at hvis vi sammenligner os med Kina og Indien, har vi gjort langt mere, end de har.
Vi har rykket os meget mere; vi har gjort nogle helt andre teknologiske fremskridt, end de har, i forhold til kul, i forhold til grøn omstilling generelt, både i forhold til vores landbrug og vores industri og vores udledninger generelt set.
Så man kan sige, at i forhold til hvordan vi udleder kontra andre lande, mener jeg sådan set, at vi kan have rank ryg og være ufattelig stolte her i Danmark.
Jo, jo, vandstandene stiger jo og alt det der.
Men ændrer det, at danskerne skal betale mere for at køre i deres dieselbiler, på, om vandstandene stiger?
Det tror jeg i hvert fald ikke.
Jeg kan også spørge mig selv, om det ændrer noget som helst, om danskerne flyver til Gran Canaria, når de har sommerferie, og nyder en uge med all inklusive, altså alt hvad du kan spise og drikke.
Det tror jeg absolut ikke det gør, og det gør da overhovedet ingen forskel på noget som helst.
Så derfor skal vi jo lade være med at blive ved med at pålægge danskerne den der klimaskam, hvad jeg synes der er en meget stor tendens til her i Folketinget, hvor man sådan systematisk prøver at få folk til nærmest at stå duknakkede, hvis det er sådan, at de køber et stykke oksekød eller de rejser sydpå og nyder en ferie, hvilket i øvrigt er rigtig mange danskere velundt.
Jeg mener også, det er dybt problematisk, at man eksempelvis laver stigende afgifter på både diesel og benzin.
For hvem er det i virkeligheden, de rammer?
De danskerne, der har penge nok, er jo fuldstændig ligeglade med, om de skal betale 1,5 kr. mere pr. liter diesel, hvorimod det jo netop er de danskere, der i forvejen har svært ved at få enderne til at mødes, man nærmest med en nålestiksoperation sætter ind imod, når man laver de her forskellige klimaafgifter.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-18:
Jeg oplever ikke, at ordføreren svarer på mit spørgsmål, så derfor vil jeg prøve at omformulere det.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at hjælpe de danskere, der på grund af Kinas uansvarlige klimapolitik muligvis ser ind i, at deres hjem vil blive oversvømmet, og de ikke har en forsikringsordning, der kan spæde til?
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at holde hånden under de danskere, der med meget, meget stor sandsynlighed vil blive ramt af klimaforandringerne, uagtet om det er Kina, USA eller Danmark, der har bidraget til krisen?
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Som udgangspunkt går jeg ikke og har så ondt i mavsen, som andre politikere her i Folketinget, tror jeg, i virkeligheden har, over sådan nogle dommedagsprofetier.
Men jeg vil da også sige, at jeg helt generelt mener, som jeg også har nævnt et utal af gange, inklusive i dag, at den måde, hvorpå vi ligesom skal prøve at hjælpe andre lande med den grønne omstilling, jo er ved teknologiske fremskridt, og det er jo der, hvor Danmark har en helt særlig evne.
Så er det da også klart, at jeg mener, at vi, inden vi begynder at rejse rundt i hele verden med sådan en kaviar er, hvad vi har-politik, hvor vi forærer milliarder væk til forskellige afrikanske og mellemamerikanske lande, først og fremmest burde klimasikre vores egne danske kyster.
Se bare, hvad der er sket i Odder og andre steder, hvor vandet er kommet ind i kældrene.
De boliger burde vi da klimasikre først.
Karsten Filsø (SF), 2025-02-18:
Tak for det.
Jeg vil lige nævne lidt omkring det der med at plastre landskab til med solceller og andet VE.
Når jeg ikke er her, er jeg udvalgsformand for natur-, miljø- og klimaudvalget i Holstebro Kommune.
I Holstebro Kommune er 66 pct. af vores areal landbrugsareal; det svarer til ca. 530 km².
Vi har ca. 2½ km² med solceller, og det er under ½ procent.
Det kan man da ikke kalde at plastre landskabet til.
Og det vil jeg da gerne lidt høre en kommentar til.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Jamen min kommentar er i virkeligheden, at det er, fordi ordføreren er distanceret fra virkeligheden.
For hvis man bor i et landdistrikt, som i forvejen er udsat i forhold til huspriser, og som i forvejen måske har fået sin lokale skole, børnehave, købmand osv. lukket – bl.a. på grund af den politik, som man jo systematisk har ført fra SF's side igennem mange år – og så samtidig får plastret nabogrunden til med et kæmpestort solcelleanlæg, jamen så bliver det jo sværere at få solgt sit hus.
Det bliver jo sværere at få noget fremdrift i sådan en landsby, det bliver sværere at prøve få noget bosætning og noget udvikling, hvis det er sådan, at man, når man har de her udviklingsområder, så i stedet for bruger dem til at opsætte solceller på.
Det mener jeg er et kæmpeproblem.
Og jeg mener også, at det er ganske unødvendigt, for om så vi plastrede hele Danmark til som ét stort solcelleanlæg, så ville det ikke rykke så meget som et komma i det store regnskab.
Det er jo ikke rigtigt, at SF ikke vil være afhængig af sort energi, for man har jo f.eks. ingen problemer i SF med at købe russisk olie og gas og importere olie fra slyngelstaterne – for man mener jo, at det er en god idé at stoppe for vores egen olieudvinding her i Danmark og i stedet for købe olien fra slyngelstaterne.
I øvrigt vil man jo heller ikke være med til at kigge på atomkraft, som Dansk Folkeparti har forslaget gentagne gange.
Og netop derfor vælger man jo også i stedet for at gøre sig afhængig af nogle af de lande, som vi absolut ikke har lyst til at have noget samarbejde med.
Så når man påstå, at SF ikke har lyst til at investere i sort energi, så passer det jo ganske enkelt ikke.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Tak for ordet.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at de klimaforandringer, vi oplever i dag, er menneskeskabte.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Menneskeskabte: Ja, hen ad vejen – helt klart.
Danmark i den rolle: Absolut ikke.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Så ordføreren anerkender menneskeskabte klimaforandringer.
Så forstår jeg, at fordi vi er en så lille befolkning, som vi er i Danmark – det er jo relativt tilfældigt, at vi er så heldige, at vi lige bor her i det her land – har vi ifølge ordføreren ret til at forurene meget mere end dem i Indien, fordi de tilfældigvis er mange flere.
Er det sådan, det skal forstås – altså at vi har nogle privilegier, fordi vi er danskere, som vi bare kan styre af sted med, fordi vi er så lille et land?
Karsten Filsø (SF), 2025-02-18:
Vi har været nettoeksportør af grøn VE i Holstebro Kommune i en del år, men fordi samfundet bliver mere og mere elektrificeret, så får vi behov for mere energi, i hvert fald for at stille grøn energi op, og det kommer vi til at gøre.
Vi ønsker ikke at gå ud og få fat i sort energi andre steder fra.
Jeg har meget svært ved at se, at det, når vi har nogle ganske få kvadratkilometer, skulle være et meget stort problem.
Jeg synes, at ordføreren virkelig negligerer et problem og ikke kommer med nogen løsninger.
Henrik Frandsen (M), 2025-02-18:
Tak for ordet, formand.
Det er en kompliceret sag, vi skal diskutere her i dag, nemlig Golfstrømmens mulige kollaps, som 43 klimaforskere advarer imod i en appel til de nordiske regeringer.
Det er jo et alvorligt scenarie, må vi sige, som selvfølgelig gør indtryk.
Men det er nu engang også sådan, at når vi lytter til DMI, som jo ifølge klimaloven har til opgave at rådgive og holde regeringen opdateret i spørgsmål som dette, så er det ikke det scenarie, vi får beskrevet.
Der er Golfstrømmens mulige kollaps ikke noget, der står lige for døren, og DMI forventer ikke, at det er sandsynligt, at det kommer til at ske i dette århundrede.
Det er en forudsigelse, der til dels bygger på DMI's egen forskning, men også på internationale rapporter fra IPCC og andre.
Det er ikke det samme, som at vi bare skal lade stå til – slet ikke.
Derfor er det også vigtigt, at vi til stadighed bliver ved med at reducere vores eget CO 2 -udslip mest muligt, da det jo netop er CO 2 -udslip og den klimabelastning, vi i øvrigt står for, der er hovedårsagen til den menneskeskabte globale opvarmning, som vi jo desværre ser flere og flere negative følger af i disse år.
Det er vigtigt, at vi reducerer herhjemme, ligesom det også er vigtigt, at vi presser på, så godt vi kan, i de fora, hvor vi har mulighed for det, uden for landets grænser.
Her er det vigtigt, at vi bl.a. presser på over for IPCC, så de fortsat har fokus på arktiske klimaforandringer, og det er vigtigt – hvilket også er vores politik i Danmark – at vi presser på for, at der skal forskes yderligere i området, så der bliver skabt mere klarhed.
Ligeledes er det kommende EU-formandskab en oplagt mulighed for Danmark, hvor vi kan bruge vores indflydelse og påvirke resten af Europa mest muligt i en klimabevidst retning.
Vi skal også fortsætte arbejdet med at nedbringe Danmarks egen CO 2 -udledning.
Der er allerede sat ambitiøse mål om reduktioner i 2025, som det ser ud til at vi når, og reduktioner i 2030, hvor der er anvist en vej til, hvordan vi når de 70 pct.
Vi skal i løbet af dette år også lægge os fast på et ambitiøst 2035-mål, ligesom regeringen i regeringsgrundlaget jo har sat et 100-procentsmål, som skal være indfriet allerede i 2045.
Så der bliver fra dansk side udfoldet store anstrengelser for at gøre lige netop det, der skal til for at undgå, at Golfstrømmen kollapser – eller AMOC, som den også hedder.
Er det nok?
Det kan vi selvfølgelig altid diskutere, men det er i hvert fald en opgave, som Danmark har påtaget sig, men som vi ikke kan løse alene, og derfor er det også vigtigt, at vi får resten af verden med.
Moderaterne kan selvfølgelig støtte det forslag til vedtagelse, som hr. Jesper Petersen læste op ved sin ordførertale.
Tak for ordet.