Pelle Dragsted (EL), 2016-10-25:
Som flere andre ordførere også har været inde på, er den finansielle sektor jo noget af det allerfarligste og -vigtigste i forhold til vores økonomi.
Derfor ser vi også overordnet positivt på mange af elementerne i det her forslag.
Der er også et par stykker, vi er lidt mere skeptiske over for.
Det er lidt problemet med de her store bunkeforslag, nemlig hvordan stiller man sig så, når nu meget er godt, men der også er nogle hjørner, som ikke er så gode.
Det første element omhandler jo, som flere andre har været inde på, det her med, at man sætter bøderne op for finansielle virksomheder, der overtræder loven om finansiel virksomhed, og det synes vi er positivt.
Det er vigtigt, at bøderne faktisk har et omfang, der gør, at de virker, ellers kan man jo spekulere i at få bøder, og sådan skal det selvfølgelig ikke være.
Derfor er det også positivt, at bøderne altså gradueres efter forseelsen.
I forhold til den her justering af, hvordan man udpeger de her systemisk vigtige finansielle institutter, altså SIFI'er, er vi jo som udgangspunkt ret kritiske over for hele SIFI-konstruktionen.
Vi synes sådan set, at når finansielle virksomheder bliver så store, at de truer samfundssikkerheden og økonomien, burde de deles op i mindre virksomheder, f.eks. opdele realkredit fra bankvirksomhed og andre dele.
Sådan er det jo ikke i dag.
Uanset hvad vi synes om det, er SIFI et faktum, og derfor synes vi sådan set, at det er en fornuftig justering, man laver, hvor man altså, hvis der f.eks. er en fusion eller andet, hurtigt kan tildele en virksomhed SIFI-certifikat.
Nogle vil måske mene, at det kan skabe nogle rekrutteringsproblemer i den finansielle sektor, men med de løse formuleringer, som der er brugt, går det jo nok – mon ikke de finder nogle at ansætte – og det er i hvert fald positivt, at man ikke må være pålagt strafansvar, f.eks. være under konkursbegæring eller gældssanering eller lignende.
Så mere ros til regeringen her.
Det er ved at blive en dårlig vane i dag.
Så er der reglerne om aflønning i finansielle virksomheder.
Der er jo allerede nogle regler, der gælder i dag.
Vi synes sådan set, at det er positivt, hvis det, man her lægger op til, er at stramme de regler.
Vi vil gerne kigge lidt på nogle af formuleringerne, f.eks. når man skriver i lovforslaget på side 29, at en væsentlig del af den variable løn fremover skal tildeles i instrumenter.
Hvad ligger der så i begrebet en væsentlig del?
Det vil vi gerne have udboret, men som udgangspunkt synes vi, at jo mindre man udbetaler som variabel løn, jo bedre, for vi har set, hvad den her form for aflønning kan medføre af problemer.
Så langt, så godt.
Så er der et par ting, vi er skeptiske over for.
Vi er i tvivl om det her forslag om at nedsætte kapitalkravet for fondsmæglerselskaber.
Det er lidt uklart for os, hvilke konsekvenser det kan have, og det vil vi gerne prøve at få undersøgt videre i lovbehandlingen i udvalget, for man kan sige, at det jo lidt går imod ambitionerne om mere stabilitet i det finansielle marked, hvis man nu lemper nogle kapitalkrav.
Så er vi også skeptiske over for, at Vækstfondens penge nu skal kunne investeres i udenlandske selskaber, der investerer i danske virksomheder.
Der har vi i hvert fald brug for en mere grundig gennemgang for at sikre os, at Vækstfondens penge bruges på fornuftig vis.
Som det fremgår nu, står der, at Vækstfonden fremadrettet har hjemmel til at investere i udenlandske udviklingsselskaber, der forventes at investere i virksomheder i Danmark.
altså det, at man synes, at man skal sende Vækstfondens penge i den retning.
Tiden er gået.
Vi forholder os afventende til, hvordan vi vil stille os til forslaget.