runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Jeg er rigtig glad for, at det lykkedes at give det, vi kalder et realløft på 3,2 mia. kr. til kommunerne i forbindelse med den kommuneaftale, der blev lavet.
Det er som sagt den bedste aftale, der er blevet lavet for kommunernes økonomi til velfærd i 15 år.
Nogle mener endda, at det er i endnu længere tid, men lad os bare være beskedne og sige 15 år.
Jeg ved så godt, at det ikke løser alle problemer, og jeg ved også godt, at der var nogle, der kom i klemme på grund af bl.a. grundskyld.
Det er ikke en problemstilling, der alene kommer til at være i 2025.
Den vil også være der i de efterfølgende år
Der har regeringen tilkendegivet, at nu løser vi det for 2025, og så vil vi bruge tiden frem mod kommuneforhandlingerne næste år til at finde en mere varig løsning.
Så min opfordring til kommunerne vil være nu, hvor vi ligesom har spændt et likviditetssikkerhedsnet ud under en række kommuner, at de ikke går hen og bliver bange for at udnytte den mulighed, der nu er kommet.
Så det vil være det, jeg håber kommer til at ske i de forhandlinger, man sidder med, når man lægger budget her og nu.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Tak for det.
Det føltes næsten som en eksamen, da finansministeren ligesom gennemgik det, om man kunne regne ud, om finansministeren ville nå til os alle sammen.
Så man sad jo lidt og foldede hænder og tænkte: Bare der ikke kommer et eller andet meget kritisk.
Men tak for det; det var jo i virkeligheden meget loyalt over for det, der var blevet sagt af os, i forhold til uenighederne.
Først vil jeg komme med en kvittering til regeringen.
Der er masser af ting, hvor vi kan være uenige, når det gælder udviklingsbistanden, størrelsen af den, prioriteringerne i det og alle de her ting, men helt grundlæggende er det virkelig rart at se, at regeringen fastholder et højt dansk ambitionsniveau for vores internationale engagement under det budgetkapitel.
Det er utrolig værdsat.
Der er mange steder rundtomkring i verden, hvor man ikke kan prale af det.
Så vil jeg gerne komme med et spørgsmål, og det handler om det her med prioriteringerne.
Det har vi ikke i Enhedslisten, men til gengæld ved jeg, at vi deler et mål om øget velfærd, og hvordan går det i finansministerens hovedet op med at prioritere skattelettelser til nogle af dem, der har allermest, i stedet for at bruge de penge på at styrke velfærden?
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Jeg er glad for at være finansminister i en regering, hvor vi lever i et land, hvor økonomien er stærk, hvor vi har kunnet se, at beskæftigelsen er tårnhøj, hvor vi har fået bragt inflationen ned, og hvor der derfor også, når vi kigger i det lidt længere perspektiv, både er råd til at investere i velfærd med de her minimum 32 mia. kr. ekstra og så også give nogle skattelettelser.
Vi er tre forskellige partier i regeringen, og vi har haft forskellige prioriteter, vi bar med ind til bordet, når vi skulle se på, hvad der var af skattelettelser, som kunne gives.
Og noget af det, der har været vigtigt for mit eget parti, har været, at man gik ind og gav et løft i forhold til beskæftigelsesfradraget, som jo er noget, der kommer alle mennesker i beskæftigelse til gavn og glæde, og ikke mindst fik man, hvis man var enlig forsørger, en ekstra gevinst ud af det.
Og det synes jeg er fornuftigt at vi har gjort.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Men jeg vil stadig væk spørge til prioriteringen.
Det er jo et valg, man træffer, at man gerne vil lave skattelettelser, som i højere grad gavner dem, der har mest, i modsætning til dem, der har mindst.
Det er jo også et valg, man giver udtryk for, når man fremlægger en finanslov, i forhold til den her diskussion omkring ungdomsuddannelser.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor andre dele af uddannelsessystemet skal betale den regning, i stedet for at man lægger nogle flere penge i det, så det ikke er et nulsumsspil.
Vil finansministeren ikke lige kommentere på det?
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Jo, det vil jeg meget gerne, for det, den her regering har gjort, er jo netop at investere massivt i uddannelser og ikke mindst i ungdomsuddannelserne og erhvervsuddannelserne.
Så hvis man sidder tilbage efter at have hørt fru Trine Pertou Machs indlæg med en opfattelse af, at vi skærer ned på ungdomsuddannelserne, er det i hvert fald ikke rigtigt.
Så er det jo også sådan, når vi kigger på skatten, at noget af det, der er blevet indført under denne regering, er en toptopskat, altså en højere skat for nogle af dem, der tjener allermest, end den var, før regeringen trådte til.
Det er Enhedslisten jo også fuldt ud klar over.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Tak, og tak til finansministeren for talen.
Det har set lidt ensomt ud derovre ved de fire stole, men til gengæld har finansministeren jo lyttet og åbenbart også noteret, hvad de forskellige partier har været oppe at tale om.
Jeg vil godt lige spørge finansministeren om noget.
Nu har vi haft to forløb og forhandlet finanslove, og det har været gode oplevelser fra Radikale Venstres side.
Men noget af det, der lykkedes ved sidste års finanslovsforhandlinger,
var at få afsat nogle beløb til reparationer og cirkulær økonomi – bl.a. 20 mio. kr. i 2024.
Og nu får vi en besked fra miljøministeren, som skal udmønte puljen, om, at der lige går yderligere 3 måneders tid, før der er en afklaring på, hvordan pengene udmøntes.
Jeg synes jo, at en aftale er en aftale, og jeg kender også finansministeren som en, man kan indgå aftaler med, og hvor man kan stole på, at en aftale er en aftale.
Derfor vil jeg spørge ind til, hvordan vi kan forvente, at de ting, man måtte få igennem i dette års finanslov, bliver behandlet.
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Allerførst tak for de pæne ord.
Det er vigtigt for mig, at en aftale er en aftale.
Det er i øvrigt også sådan, jeg opfatter de ordførere, der sidder her i lokalet, og jeg har, tror jeg, lavet aftaler med alle.
Og det er en god tilgang.
Så kan der jo være nogle konkrete situationer, hvor man aftaler noget og det af forskellige årsager tager længere tid at få det gennemført, end man har forudsat, men det skal i hvert fald ikke været grundreglen.
Og hvis der er noget, hvor det kunne være en god idé, at vi lige får sat os sammen med miljøministeren og får kigget på det, så gør jeg gerne det.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
En aftale er en aftale.
Tak for den tilkendegivelse.
Finansministeren noterede sig, og det er jeg rigtig glad for, at jeg havde fokus på de 43.000 unge.
En af de ting, der jo kan forebygge, at gruppen vokser, eller at tilgangen til gruppen fortsat er den samme, kunne bl.a. være at indføre skolemad i folkeskolerne, sådan at flere og i særdeleshed dem fra de udsatte familier får et sundt måltid i skolen og deler det med deres klassekammerater til gavn for det sociale, men også til gavn for deres indlæring.
Hvor står regeringen på det?
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Det er rigtigt, at det er en af de ting, man kan gøre, og jeg har grundlæggende stor sympati for den tanke.
Det er så også sådan, at set i forhold til en finanslovsforhandling her har vi en forhandlingsreserve på 500 mio. kr., og alt efter hvordan man indretter et forslag om skolemad, er det nogle helt andre beløb, vi taler om.
Så jeg tænker ikke, at det vil kunne dækkes inden for den forhandlingsreserve, vi har til rådighed her.
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Tak for ordet.
Og tak til ministeren for talen.
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg også er glad for, at ministeren gør det klart, at en aftale er en aftale, for de midler, som Samira Nawa fra Radikale Venstre lige kom ind på, var netop noget, som Alternativet og Radikale Venstre havde løftet sammen i forhandlingerne, og som vi stadig afventer udmøntningen af.
Jeg vil gerne spørge til minoritetsområdet, som også fyldte i min tale.
Ministeren kom selv ind på et forhandlingsforløb hos en tidligere finansminister, og der må jeg bare sige, at jeg som nyt folketingsmedlem var overrasket over, at forhandlingsforløbet i forbindelse med sidste års finanslov betød, at Alternativet ikke kunne bruge forhandlingskapital på lgbt+-området.
Jeg vil bare gerne spørge, om ministeren denne gang kommer til at nedlægge veto mod, at et eller flere partier kan løfte eksempelvis LGBT+ Danmark, så der ikke bliver skåret ned på deres bevillinger.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Det er vi ikke færdige med at diskutere i Enhedslisten endnu.
Men det er jo rigtigt, hvad ordføreren siger, nemlig at det jo er meget markant, at aktører med den bredde, som der er bag aftalen, har indgået en aftale.
Vi har som sagt nogle anker imod den, som andre også har, men hvordan vi ender med at stemme, vil jeg vente med at tage stilling til, til vi har diskuteret det ordentligt i vores folketingsgruppe.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for talen.
Nordatlantpuljen er jo ikke noget, som vi andre partier blander os i.
Det skal vi heller ikke; det er jo penge, som går til Nordatlanten, altså til Færøerne og til Grønland.
Men det fik fik mig alligevel til at tænke på, om man så ikke også den anden vej rundt kunne have en overvejelse blandt de grønlandske og færøske folketingsmedlemmer.
Jeg ved, at ordføreren jo kun kan svare på sit eget partis vegne, men altså om man måske ikke i nogle danske anliggender skulle lade være med at have en holdning til det.
Her tænker jeg bl.a. på den her grønne trepart, hvor man kommer til at lave en kæmpe forandring af Danmark med opvækst af skov, opsætning af solceller og en afgift på landbruget, og om det så ikke egentlig er noget, man som færøske og grønlandske medlemmer måske burde blande sig uden om.
Grunden til at jeg spørger, er, at ordføreren jo er en del af det flertal, der er, og som bakker op om regeringen, men hvis man nu havde blandet sig uden om det i den her situation, så er der faktisk heller ikke et flertal bag regeringen.
Så er man i hvert nødt til at gå ud og forhandle med nogle andre.
Det flertal kunne man nok godt få, men det er mere det principielle i det, altså at hvis der er noget, som er et rent dansk anliggende som at plante skov i Danmark eller sætte solceller op, om man så ikke som færøsk eller grønlandsk folketingsmedlem ville sige, at det må I andre finde ud af.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
Qujanaq.
[Taleren talte grønlandsk].
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Tak for det, og det er godt at høre, men jeg vidste jo godt, at Dansk Folkeparti også er meget optaget af de dagsordener.
Det, der i virkeligheden så måske er mit opfølgende spørgsmål, går ikke så meget på afgifter.
Selvfølgelig er der steder, hvor man kan sænke afgifter eller skatter.
Det handler jo ikke om, at man partout skal holde alle skatter på højeste niveau overhovedet; det er heller ikke Enhedslistens politik.
Men det er i virkeligheden prioriteringen af, hvem det er, der får mest gavn af skattelettelserne.
Mit spørgsmål handlede meget konkret om, at man jo fra regeringens side har valgt at give skattelettelser til nogle af de allermest privilegerede mennesker i vores land.
Det er udgifter for staten eller penge, som statskassen så ikke har, og som man kunne bruge på velfærden.
Så helt konkret: Vil Dansk Folkeparti være med til at kæmpe for en bedre omfordeling og et stop for de her skattelettelser til gavn for, at man kan løfte velfærden for de fleste i samfundet?
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Dansk Folkeparti vil kæmpe for, at man inden for det enorme budget, der er, finder penge til, at de brændende platforme, der er i vores velfærdssamfund, bliver bragt til slukning.
Birgitte Vind (S), 2024-09-10:
Tak til ordføreren for talen.
Det er jo ikke en hemmelighed, at vi står her i dag, fordi vi sådan set skal behandle forslaget til finanslov.
Det er jo et finanslovsforslag, som afspejler, at der tidligere på året blev indgået en historisk aftale med landets kommuner om at løfte velfærden markant.
Jeg vil høre ordføreren, som repræsenterer Dansk Folkeparti, om ikke ordføreren er enig i, at det er den rigtige vej at gå, at vi får løftet velfærden for helt almindelige danskere.
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Jeg tror også, at hvis vi nu havde fyldt rummet med borgmestre og ikke folketingsmedlemmer, havde man fået et andet blik for, hvad det er for en virkelighed, der er på den anden side.
Jeg er helt med på, at KL jo har indgået en aftale, og jeg tror også, jeg er fuldstændig enig i de nedslag, der har været undervejs i debatten, hvor den aftale er blevet gennemgået.
Jeg tror bare, at billedet er lidt mere nuanceret.
Det, jeg bare siger, er, at hvis man nu var regeringsparti og syntes, det kunne være interessant at have Dansk Folkeparti med i en finanslovsaftale, så kunne det være sådan noget som det her, altså et løft af ældreområdet, som kunne være interessant for Dansk Folkeparti, altså hvis man skulle med i en aftale.
Tak for spørgsmålet.
Jeg er meget bekymret, når jeg hører borgmestre udtale sig til medier om, at det her betyder en reduktion af antallet af bade for de ældre.
Jeg spurgte jo selv statsministeren for et års tid siden i en forespørgselsdebat om, hvor ofte hun gik i bad, og det rager ikke mig, men jeg kommer ikke til, den dag, jeg bliver pensionist, at synes, at en gang om ugen eller en gang hver 14. dag er tilstrækkeligt.
Så det synes jeg da er et kæmpeproblem for vores samfund, altså at der sidder en stor gruppe mennesker, der ikke har de muligheder, og som mister muligheden for selv at træffe beslutning om, hvor ofte man egentlig vil gøre noget så naturligt og vigtigt som at tage et bad.
Det handler om menneskelig værdighed.
Så det synes jeg er meget bekymrende.
Men jeg tror godt, at man også i relation til det sagtens kan sænke afgifter f.eks. eller skatter.
Så jeg udelukker ikke, kan man sige, nogen af delene.
Jeg forestiller mig et samfund, hvor vi i hvert fald bliver væsentlig bedre til at tage os af de ældre.
Birgitte Vind (S), 2024-09-10:
Heller ikke da ordførerens parti var støtteparti for en regering, skete der så store stigninger i velfærden, og det, at pengene følger med, efterhånden som vi bliver ældre, må man jo sige er ret unikt. Anerkender ordføreren ikke det?
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Jeg tror, man skal passe meget på med at sætte lighedstegn mellem væksten i den offentlige sektor og den oplevede reelle velfærd på den anden side af de her vinduer.
Den offentlige sektor kan sagtens vokse, uden at det nødvendigvis afspejles i en bedre velfærd.
Det handler jo også om, hvordan vi bruger pengene.
Det handler om, at der er ressourcer nok, og så handler det om, hvordan vi bruger de ressourcer.
Derfor så vi jo gerne, at når man har en større offentlig sektor, bliver det så reelt omsat til flere politibetjente, flere sosu-assistenter og flere sygeplejersker – flere indianere og færre høvdinge, om jeg så må sige.
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
Tak for det, og tak for en veloplagt tale.
Det er heller ikke mig, der har været i Fleggaard, kan jeg afsløre.
Jeg har ikke engang et kørekort, så jeg ved heller ikke, hvordan jeg skulle komme derned.
Men det, jeg ville spørge ind til, var jo, at der er mange ting, som Enhedslisten og Dansk Folkeparti faktisk er meget enige om, og det gælder ikke mindst forholdene for vores ældre medborgere.
Jeg synes, det er utilstedeligt med den måde, hvorpå vi har efterladt folkepensionisterne på perronen og sådan set også førtidspensionisterne og mange andre grupper.
Lige før sommerferien var man med til at indgå en aftale om at sænke arveskatten, altså ikke for alle almindelige danskere, men målrettet dem, der arver et selskab eller et gods, og der er jo ingen tvivl om, dem, der får den største glæde af det her, er nogle af de allerrigeste familier i Danmark.
Der vælger man jo at bruge, jeg tror, at det, hvis jeg ikke tager fejl, er 1,5 mia. kr. i alt på det her, og man indgik også en aftale om en lavere beskatning af aktieindkomster.
Hvorfor vælger Dansk Folkeparti at deltage i de her gaveboder til mennesker i vores samfund , som har så meget, når vi samtidig har mennesker, f.eks. vores folkepensionister, som har så lidt?
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Jeg tror jo, vi på det område har delt regeringens syn på, at det var bekymrende, hvis man står i en situation, hvor danske virksomheder, som skaber masser af arbejdspladser, masser af vækst, masser af omsætning, ikke længere kan være her, og hvor de bliver presset ud af Danmark.
Vi har en interesse i, at vi som land hænger sammen, så der både er de her virksomheder, som giver en omsætning, beskæftigelse og vækst, og som sørger for, at vi kan investere i at have en stærk offentlig sektor, der også tager sig af vores velfærdssamfund, så vi kan sørge for at holde hånden under dem, der ikke kan selv.
Så for os var det jo en afvejning af, at vi egentlig syntes, at det var et godt skridt, altså at vi syntes, at det var positivt, og derfor medvirkede vi også i den aftale.
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
For det første er det jo sådan, at den økonomiske fagkundskab har advaret mod det her, og at de ikke mener, at det er gavnligt i forhold til det, som ordføreren siger.
Men det er så, hvad det er.
Mener ordføreren virkelig, at det er rimeligt, at f.eks. LEGO-familiens arvinger eller sådan set også Nordic Waste-familiens arvinger eller andre skal have en lavere skattesats på deres arv end f.eks. en helt almindelig lønmodtager, en sosu, en lagerarbejder, en stilladsarbejder, en butiksassistent?
Er det virkelig rimeligt?
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Jeg vil også meget gerne være med til at se på de forhold.
Altså, jeg ser ikke de to ting som hinandens modsætninger, og det er måske så der, hvor vi er ret uenige.
Jesper Petersen (S), 2024-09-10:
Tak for det.
Jeg vil godt ind på den del af finanslovsforslaget, der handler om de midler, der er sat af til forsvaret.
I forbindelse med finanslovsforslaget øges omfanget af rammen til forsvaret jo i forlængelse af de aftaler, der er lavet i forbindelse med forsvarsforliget, som Enhedslisten ikke er en del af, men her sker der altså en økonomisk udmøntning af det.
I alt øges omfanget af rammen med 40,1 mia. kr. i perioden fra 2024 til 2029.
Jeg synes, det er godt, at Enhedslisten så entydigt har bakket op om de donationer og den støtte, vi giver til Ukraine.
Men hvordan stiller partiet sig, når det kommer til, at Danmark skal løfte sin del i forbindelse med vores NATO-medlemskab og altså de her ca. 40 mia. kr. over den 5-årige periode?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er også noget, som vi som forsvarsordførere for vores respektive partier har haft lejlighed til at diskutere en del gange før.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Enhedslisten ikke mener, at den her NATO-procentsats er noget, der sådan er velfunderet.
Vi ønskede i virkeligheden hellere at diskutere, hvad det er, der skal til for at lave de nødvendige investeringer, også i det danske forsvar, og for at kunne levere på de ting, som er vigtige for vores sikkerhed, altså at gå den vej rundt for at finde ud af, hvad det ville koste.
Det synes vi sådan set stadig væk.
Det er jo også noget, både regeringen og alle mulige andre bryster sig af.
Det er det her med, at vi faktisk er enige i det danske Folketing om at sikre de leverancer, der skal til Ukraine, både på den militære og ikkemilitære front.
Jesper Petersen (S), 2024-09-10:
Ja, det er vi jo heldigvis enige om i Danmark på en måde, som man ikke på lignende vis er det i andre lande.
Det tjener os godt som Folketing, at vi kan være det.
Men jeg synes, at det alligevel skurrer lidt.
For man kan for mig at se ikke betragte det, der sker i Ukraine, som isoleret fra, hvad der sker i resten af verden, og fra, hvad det giver af forpligtelser, i forhold til at vi i Danmark må løfte vores del af ansvaret i den alliance, vi er en del af, hvis man for alvor skal afskrække den aggressor, der altså angriber Ukraine nu.
For Danmarks vedkommende er det jo at lave et forsvarsforlig som det, vi har, og altså være villige til at bakke det op med de midler, som Enhedslisten altså er modstander af at vi bruger.
Det mener jeg ikke er en ansvarlig måde for vores land at agere på, så det vil jeg egentlig appellere til at man genovervejer.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Vi overvejer løbende, hvordan vi skal stille os i de her diskussioner, og jeg synes sådan set bare, at det, der er pointen – og det er der, hvor grundforskellen mellem vores partier er – er, at vi ikke mener, at oprustning for oprustningens skyld er et mål og heller ikke en klog måde at gå til den usikkerhed, som præger verden af i dag på.
En stor del af de usikkerheder, der præger verden, kan klares militært, andre kan ikke, og man er nødt til at have et blik for det hele.
Det er jo korrekt, at vi ikke er en del af forsvarsforligskredsen, men vi har faktisk et stærkt ønske om, at vi i forhold til den del, der handler om beredskabet, og det, der handler om det ikkemilitære forsvar – cybersikkerhed, spionage osv. – i virkeligheden kunne være en del af de forhandlinger.
For vi har mindst lige så meget at byde på som resten af forsamlingen, og det er jo et sted, hvor man sagtens kan nå til enighed på tværs af det politiske spektrum, selv om man ikke nødvendigvis er enige om, om en NATO-procentsats er rigtig eller forkert, god eller dårlig.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Om end jeg ikke er enig i alting i den, var den veloplagt fremført, og jeg har også selv kørt til Otto Duborg og lignende steder og købt flødekarameller med mine forældre.
Og jeg forstår godt glæden ved den oplevelse, det kan være.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren lidt om det, at vi jo, ved jeg, deler blikket på den krise, der er i vores velfærdssamfund, hvor kommunerne har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, hvor det går ud over vores ældre, men det også går ud over vores børn, og det går også ud over de borgere, der har en eller anden form for handicap og har brug for særlig støtte.
Hvad er ordførerens reaktion egentlig på det faktum, at man på finansloven jo ikke har prioriteret de her ting, men at man samtidig fra regeringens side har prioriteret nogle skattelettelser til nogle af dem, der i forvejen har rigtig meget, frem for at bruge de ressourcer på at styrke den fælles velfærd til gavn for alle de borgere i vores land, der har brug for det?
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Tak for en fin tale.
Personligt tror jeg, at jeg foretrækker at handle lokalt, i lokale butikker, men sådan er vi så forskellige, men det skal ikke ændre på, at jeg faktisk gerne vil tillade mig at anerkende Dansk Folkeparti for det samarbejde, som handler om at gøre Danmark mere tryg i forhold til at afsætte midler til dansk politi over årene.
Jeg vil også gerne anerkende, at vi i fællesskab har kunnet give dansk politi de fornødne muligheder for at kunne foretage efterforskning og senest ved, at vi jo har givet redskaber til ansigtsgenkendelse til at kunne opklare forbrydelser.
Det vil jeg også gerne anerkende, og jeg vil spørge, om Dansk Folkeparti er enig i, at vi fortsat skal tilføre politiet de nødvendige ressourcer til at kunne gøre Danmark trygt.
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Tak til hr. Benny Engelbrecht for spørgsmålet.
Det er jo lidt en åben dør at løbe ind
: Synes Dansk Folkeparti, at politiet skal have flere penge?
Ja, det synes Dansk Folkeparti.
Så det kan jeg fuldstændig bekræfte ordføreren i, altså at jeg synes det.
Det gode arbejde og også det gode samarbejde, der er mellem DF og andre partier på det her område i de forligskredse, der er, herunder politiforligskredsen, ser vi selvfølgelig gerne fortsætte.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Det tager jeg så også som en anerkendelse i forhold til de ressourcer, der er afsat på finanslovsforslaget, altså de 2 mia. kr. til politi- og anklagemyndigheden, der lægges op til, og de øvrige 500 mio. kr., der sættes af til tryghed, altså at det også er en anerkendelse af, at regeringen har prioriteret det.
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Som sagt samarbejder vi gerne om at gøre politiet bedre og stærkere.
Vi har nogle, tror jeg godt jeg kan sige, ret ambitiøse ønsker, når vi skal forhandle ny flerårsaftale.
Det bliver så ikke i år.
Det bliver jo så til næste år, vi skal til at kigge på det, og det kommer vi til at glæde os meget til at deltage i.