runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Tak for det.
Det her handler jo enormt meget om tillid, ordføreren nævner selv ordet tillid.
Har ordføreren ikke tillid til, at friskolerne i den nuværende lovgivning kan varetage den opgave, der hedder at sikre de her frihedsrettigheder og demokratiske rettigheder, som er skrevet ind i den nuværende friskolelovgivning?
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Nej, det synes jeg ikke, og det synes jeg overhovedet heller ikke fremgår af lovforslaget på nogen måde, altså den elev kunne jo nærmest have været mig, da jeg gik i 9. klasse i folkeskolen, og jeg var noget mere radikaliseret end i dag.
Det her handler om, hvordan underviserne og skolerne agerer over for børnene og ikke omvendt.
Det handler om, at skolerne som udgangspunkt skal fundere på et demokratisk grundlag over for eleverne.
Grundlæggende har jeg tillid til det, men jeg mener, ligesom jeg mener for folkeskolerne, ligesom jeg mener for alle institutioner, der arbejder med børn, at der skal være sådan en grundlinje, at der skal være et minimum af sikkerhed, uanset at jeg har tillid til dem, at der er tilsyn, at der er styr på, hvordan vores børn har det derude, og også at der er styr på, at vi ikke bruger skattekroner på, at der er nogle, der uddanner vores børn i noget, der ikke handler om frihed, der ikke handler om ligestilling, der ikke handler om netop folkestyre eller demokratisk dannelse.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Til det kan man indvende: Men der er jo allerede tilsyn.
Men mit andet spørgsmål vil jeg gerne bruge på noget andet, og det er følgende.
Nu nævnte ordføreren igen det her med, at han ikke vil være med til at give skattekroner til en skole, der ikke respekterer de grundlæggende demokratiske værdier i vores samfund osv., og det er vi jo helt enige i.
Det, som vi også talte om lidt tidligere, er, hvad nu hvis f.eks. der er en friskoleelev i 9. klasse, som stiller sig op og siger: Jeg tror på stalinismen som den rigtige styreform.
Har friskolerne så svigtet deres opgave, hvis det er tilfældet, hvis der er en elev f.eks. i 9. klasse, der stiller sig op og siger det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg vil da skynde mig at sige, at jeg ikke har hån til overs for, at der lyttes til høringssvarene.
Tværtimod har jeg en bekymring over, at der er lyttet så lidt til høringssvarene.
Det var egentlig det, der var min pointe.
Altså, jeg tror, det er vigtigt, også for den videre debat, at understrege, at der jo ikke er nogen partier – jeg har i hvert fald ikke hørt nogen – der giver udtryk for, at de frie skoler ikke skal hvile på et demokratisk grundlag.
Det, der giver anledning til, at vi får hele debatten om, hvad der egentlig ligger i det her, er, at det er så svært at få klargjort, hvad det nye egentlig er.
Derfor vil jeg godt spørge: Med de formuleringer, der nu indføjes, om demokratisk dannelse, vil det så betyde, at man på det grundlag kan tage tilskud fra skoler, som man ikke kan fratage tilskud med den eksisterende lovgivning?
Er det sådan, det ligger?
For ellers er det jo bare en gentagelse, hvor man skriver det samme en gang til.
Har det nogen som helst praktiske konsekvenser for, om skolerne fortsat kan modtage tilskud?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-10-13:
Jeg står ikke heroppe og sagsbehandler tilsynssager med enkelte skoler.
Det er jo derfor, vi laver aftalen, altså for at sørge for, at når vi fører et tilsyn, kan man også som elev og forælder være tryg ved, at det er et reelt tilsyn og ikke kun til tilsyn, der sådan ikke har ressourcerne, når det så kommer til stykket.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg synes ikke helt, det besvarede mit spørgsmål.
Jeg er enig i det med at man får flere ressourcer, øger tilsynet og gør tilsynet mere uvildigt.
Så kan det godt være, at man finder nogle skoler, som man ikke synes i tilstrækkelig grad lever op til lovgivningen.
Men det, jeg egentlig spurgte ind til, var, om indføjelsen af begrebet demokratisk dannelse betyder, at der vil være et andet grundlag for at kunne fratage skoler tilskud.
Når jeg nævnte, at regeringen havde lyttet til høringssvaret – og det var en ros – så var det jo, fordi en formulering, der hed, at elever skal tage det frie demokratiske samfunds værdier til sig, åbenbart var en overfortolkning af den nye tilføjelse.
Og det er jo der bekymringen kommer ind.
Er det her udtryk for en grad af sindelagskontrol, så det ikke bare skal kontrolleres, hvad der bliver undervist i, og hvad værdierne på skolen er, men at vi også skal have en kontrol, der hedder, at hvis man som elev ikke har taget demokratiet til sig, har man fjernet grundlaget for, at skolen kan modtage tilskud?
Det er det, der er kernen i min bekymring, og det, som jeg også oplever er kernen i de frie skolers bekymring.
Deler ministeren slet ikke den bekymring?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Nu gik hr. Jacob Marks spørgsmål først på børnene, og nu går det på skolerne.
Jeg er fuldstændig enig i, at skolerne selvfølgelig skal abonnere på demokratiet.
Men når vi taler om, hvordan vores børn bliver undervist ude i skolerne, så kan vi bare ikke forvente, at de samfundsborgere, som bliver undervist i vores skoler, nødvendigvis, når de bliver voksne, vil abonnere på vores forståelse af demokratiet som styreform.
Vi har ytringsfrihed, men vi har også tankefrihed i Danmark.
Der er en lille skelnen her.
En ting er, hvordan man som skole går ud og praktiserer en skolegrundholdning til sine elever
; noget andet er, hvad vi forventer at de børn tager med sig videre.
Vi håber på, at de selvfølgelig synes, at demokratiet er den rette styreform, men vi kan jo ikke bestemme, at de skal synes det.
Så derfor vil jeg mene, at det jo er oplysning om demokratiet, der er det vigtige.
Vi skal oplyse om det, og vi skal også sætte børnene i stand til kritisk at reflektere over sig selv og over det, de er i, men vi vil jo aldrig kunne gå ud og sige: Du skal synes sådan og sådan.
Og det synes jeg bare der ligger elementer af i det her lovforslag.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Jamen jeg er da fuldstændig enig i, at vi ikke kan bestemme det – vi har jo ytringsfrihed i Danmark.
Men det her handler om, hvad vi bruger skattekroner på.
Altså, skal vi bruge skattekroner på at have skoler, der synes, at totalitære systemer er okay?
Det er jo det, vi er imod.
Som jeg hører det, siger ordføreren, at vi ikke kan bestemme, om folk mener, at totalitære systemer er okay.
Jeg vil gøre det ganske klart, at jeg mener, at vi kan bestemme, at hvis man får skattekroner, skal man ikke abonnere på totalitære systemer.
Det er bare min helt klare opfattelse.
Merete Riisager (LA), 2016-10-13:
Jeg vil gerne fortsætte lidt der, hvor Jacob Mark sluttede, for jeg kan ikke rigtig finde ud af, om Alternativets vægring ved det her lovforslag går på nogle finurlige måder at sige tingene på.
Og så lader Alternativet sig ikke betrygge af, at dem, der har lavet lovforslaget, siger, at det skal opfattes, præcis sådan som lovens bogstav faktisk er.
Men mener Alternativet, at man har ret til statsstøtte til en skole, der ikke hviler på et demokratisk grundlag?
Det var det, jeg blev i tvivl om.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Det er der et meget kort svar på, og det er: Nej, det mener Alternativet ikke.
Det står sådan set også i den nuværende lovgivning, at skolerne skal hvile på et demokratisk grundlag, så det har vi intet problem med.
Det, vi bekymrer os over, er, at der står, at skolerne skal styrke elevernes demokratiske dannelse.
Det er sådan set det begreb, som vi bekymrer os over, for som jeg har sagt tidligere, kan vi være bekymret over, at der i det ligger en antagelse om, at eleverne skal abonnere på en særlig styreform.
Merete Riisager (LA), 2016-10-13:
Jeg kan så forstå, at ordføreren ikke lader sig betrygge af, at dem, der har lavet lovforslaget, siger, at det selvfølgelig ikke er sådan, og at forældrene jo har en påvirkning af børnene, men det er altså skolens virke, præcis som det står i lovforslaget, som vi diskuterer her.
Men lad mig lige også kort spørge om det med dokumentation, som Alternativet efterspørger: Er der dokumentation for at fremsætte det her lovforslag?
Så vil jeg vende den om og spørge: Er Alternativet klar over, at der er ca. 500 børn, der har skiftet skole i det muslimske friskolemiljø efter påvirkning af Erdogantilhængere?
Er Alternativet godt klar over, at der faktisk er nogle ret ekstreme påvirkninger af friskolemiljøet fra antidemokratiske kræfter?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Ja, det er vi klar over, og vi er meget bekymrede over den udvikling med de børn, der har skiftet skole i forbindelse med, hvad der skete i Tyrkiet.
Det synes vi selvfølgelig vi skal tage hånd om, men det skal vi ikke gennem den her lovgivning.
Spørgsmålet er, hvad man baserer en lovgivning på, og vi mener ikke, at det her er en lovgivning, der skal baseres på det tilfælde.
Men det er helt klart, at det selvfølgelig bekymrer os, lige så vel som det bekymrer alle andre.
Igen: Vi har et tilsyn med friskolerne i Danmark, og vi synes sådan set, det fungerer ganske udmærket.
Med de små reguleringer, som vi ligesom Enhedslisten også gerne være med til, synes vi sådan set det fungerer udmærket.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-10-13:
Jeg synes, det er en spændende diskussion.
Med fare for, at det bliver ordkløveri, vil jeg sige, at det er en vigtig diskussion, hvad der ligger i begrebet demokratisk dannelse.
Det er klart.
Jeg vil godt spørge ordføreren om noget.
Men der står jo allerede i den nuværende formulering ordet styrke.
Der står, at friskolerne skal styrke ikke bare elevernes kendskab til, men også deres respekt for grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene.
Jeg har bare lyst til at spørge om, hvad den helt præcise og principielle forskel er mellem, at friskolerne på den ene side skal styrke elevernes respekt for nogle grundlæggende menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene, og på den anden side skal styrke elevernes demokratiske dannelse.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Det har jeg været inde på tidligere.
Det synes vi er en rigtig fin formulering, for det handler netop om, at man skal have viden om noget, og også at man skal respektere det samfund, som man befinder sig i, og den styreform, der er i det samfund.
Som jeg har sagt tidligere, kan man udlede, at det er en særlig form for dannelse, som vi gerne ser at eleverne påtager sig.
Man abonnerer på demokratiet som den eneste rigtige styreform, uagtet hvor meget jeg selv synes det er rigtigt.
Det er også et fortolkningsspørgsmål.
Jeg har heller ikke svaret på, hvad demokratisk dannelse betyder.
Når jeg står her og siger, at vi ikke kan støtte lovforslaget ud fra de betragtninger, er det jo også, fordi vi savner en definition og nærmere forklaring af, hvad der ligger i det her med demokratisk dannelse.
Det kan blive vilkårligt.
Vi er simpelt hen bekymrede for, hvordan den tilsynsførende forstår demokratisk dannelse.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-10-13:
Tak for svaret.
[Lydudfald].
Ordføreren sagde på et tidspunkt, at ordføreren ønsker, at alle børn i Danmark abonnerer på de demokratiske værdier, men vi kan jo ikke tvinge børnene til det.
Der kan være nogle, der har nogle andre værdier; modstandere af demokratiet, modstandere af frihedsrettighederne; modstandere af demokratiet i det hele taget.
Det kan vi ikke tvinge børnene til.
Det er jeg enig med ordføreren i.
Eller synes ordføreren, som jeg læser det, at de her krav retter sig mod skolerne og det, der sker på skolerne og i undervisningen og i skolernes virke i det hele taget?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Jeg læser det faktisk som begge dele.
Det gør jeg, fordi der nu står, at man ikke kun i undervisningen, men i hele skolens virke, skal styrke den her demokratiske dannelse.
Så jeg læser det som rettet mod både undervisningen og børnene.
Det kommer jo også igen, for den undervisning, der bliver givet, modtages af børnene.
Så er der igen muligheden for at føre samtaler med børnene, som er meget bekymrende for os, når man ser på, hvad en tilsynsførende ville kunne bruge sådan en situation til, afhængigt af hvor vilkårligt man fortolker begrebet demokratisk dannelse.
Annette Lind (S), 2016-10-13:
Tak for det.
Gode daginstitutioner spiller en afgørende rolle for børns vækst og er en helt nødvendig forudsætning for, at vi har et af verdens rigeste og allerbedste velfærdssamfund, hvor både mænd og kvinder tager del i arbejdsmarkedet.
Og netop fordi vi i Danmark har så stærke udbud af pasningstilbud til vores børn, er vi også et af de lande, som er allerbedst at drive virksomhed i.
Som et supplement til vores stærke offentlige daginstitutioner har virksomhederne mulighed for at oprette en virksomhedsinstitution særlig målrettet de ansattes børn, ligesom der findes internationale dagtilbud til udlændinge, der kommer til Danmark for at arbejde.
I Socialdemokratiet ser vi positivt på, at disse muligheder findes, og anerkender, at det for f.eks. store internationale virksomheder kan være et særligt tilbud i forbindelse med rekruttering og fastholdelse af medarbejdere.
Derfor deler vi også langt hen ad vejen intentionerne bag regeringens forslag på det her område.
Vi deler dem i hvert fald, for så vidt angår den første del af lovforslaget.
Vi støtter nemlig ønsket om at skabe en klar lovhjemmel for at etablere internationale dagtilbud, hvor hovedsproget kan være enten fransk, tysk eller engelsk, under forudsætning af at en kommune vurderer, at det ikke fører til integrationsproblemer.
Rammerne for at oprette og drive virksomhedsinstitution er under de nuværende regler gode og giver efter vores opfattelse i høj grad virksomheder, der ønsker at oprette et tilbud målrettet deres medarbejdere, mulighed for at gøre det.
Regeringens forslag om at justere i dagtilbudsloven på dette punkt giver nemlig anledning til bekymring.
Vi ønsker grundlæggende, at vores institutioner giver børn fra alle dele af samfundet mulighed for at mødes og indgå i et fællesskab.
Og derfor er vi også skeptiske over for at give visse private institutioner mulighed for fuldstændig at være undtaget fra den kommunale anvisningsret, som ikke gælder andre typer af daginstitutioner. Vi har fra Socialdemokratiets side foreslået ministeren et kompromis, hvor man lader virksomhedsinstitutioner beholde de tomme pladser i en periode med henblik på rekruttering, men – hvis de ikke er brugt – lader kommunen anvende de eventuelt tilbageværende ledige pladser.
Det har vi desværre ikke fået medhold i, ministeren har afvist det.
Det er vi faktisk ret kede af, og vi ville ellers gerne have drøftet det.
Så vi beklager selvfølgelig, at vi ikke kan stemme for den del af lovforslaget.
Vi synes egentlig, det er meget rimeligt, at man, hvis nu pladserne har stået tomme i en periode, giver kommunen anvisningsretten.
I Socialdemokratiet ønsker vi at fastholde det grundlæggende princip om, at alle institutioner skal være åbne og give mulighed for, at børn på tværs af baggrund og samfundslag mødes.
Det er også vores opfattelse, at der efter de nuværende regler er ganske brede rammer for at oprette virksomhedsinstitutioner målrettet medarbejdernes børn, men som også andre børn kan anvises til af kommunen, hvis der er ledige pladser.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte regeringens forslag, L 37, som er fremsat i dag.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Jeg tænker, at det er et opmærksomhedspunkt, og det er også noget, vi har drøftet i vores gruppe, og jeg kan fortælle, at det er noget, vi har drøftet meget i vores gruppe – det har ikke været nemt for os at beslutte, hvad vi skulle lande på.
Men det, der har været vigtigt for os, har været, at i forhold til den pågældende virksomhed, som så opretter en institution, vil det jo være alle medarbejdere i den virksomhed, som har lige meget ret til at få deres børn passet der, dvs. i princippet både rengøringsassistenten og direktøren.
Så man kan sige, at mangfoldigheden på tværs er der jo i hvert fald inden for virksomheden.
Så er det helt rigtigt, at en kontanthjælpsmodtagers børn sikkert ikke ville kunne få en plads der, medmindre man åbner pladsen til det.
Og det synes jeg er vigtigt at være opmærksom på.
Men vi hylder mulighed for at oprette mere lokale og også mere frie institutioner.
Man ville også kunne forestille sig, at det afhænger meget af lokalområdet, hvor mange børn der i en given institution f.eks. har forældre, der er arbejdsløse, og hvor mange der har forældre, der er direktører.
Altså, det er svært at lave om på samfundets strukturelle sammensætning på den måde.
Så det er noget, vi er opmærksomme på, men vi har besluttet i det her tilfælde, at vi af de andre årsager, jeg nævnte, støtter lovforslaget.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-13:
Mange tak for ordet.
Det forslag, som vi behandler i dag, handler om at give bedre rammer til virksomhedsinstitutioner og internationale dagtilbud.
Det kan jo give god mening at hjælpe virksomhederne, fordi det kan være en udfordring for nogle virksomheder at tiltrække arbejdskraft, særlig de virksomheder, hvor der er nogle særlige krav til arbejdstider, som griber ind i familielivet, fordi man har behov for nogle skæve åbningstider og andre særlige krav, som det kan være vanskeligt at få opfyldt i et almindelig kommunalt system.
At der bliver ændret på institutionernes mulighed for at forbeholde pladserne børn af virksomhedernes medarbejdere giver for os rigtig god mening.
Vi synes, at det er en dårlig idé, hvis kommunen faktisk kan bruge de pladser til at opfylde den kommunale pladsgaranti – så den del af forslaget kan vi støtte helt op om.
Virksomhederne kan jo i øvrigt vælge frivilligt, om de alene ønsker at forbeholde pladserne til medarbejdernes børn, eller om de også vil give nogle af dem til kommunerne.
Vi har noteret os, at man ikke som barn mister sin plads, hvis forældrenes tilknytning til arbejdspladsen ophører, og det synes vi er rigtig positivt, for det må handle om barnets tarv.
Og det ville i de tilfælde, hvor et barn skulle tages ud af en daginstitutionsplads, fordi forældrene ophører med at være på virksomheden, være en rigtig, rigtig dårlig ting.
Så derfor ser vi også positivt på den del.
Vi finder det også yderligere vigtigt, at det i forhold til sprogdelen alene handler om de institutioner, som er tilknyttet en arbejdsplads, og hvor det så kan være tysk eller engelsk eller fransk.
Vi er kede af, at der er alverdens tilbud med alverdens sprog, og derfor er vi også yderst glade for den indskrænkning, der hedder, at udgangspunktet er, at det talte sprog er dansk. Vi opfatter derfor det her forslag som en opstramning, og det har jeg behov for at ministeren vil bekræfte over for os.
Vores holdning er jo i udgangspunktet, at man taler dansk, og at man taler dansk alle steder, og det skal ens børn selvfølgelig også gøre.
Men vi har selvfølgelig forståelse for, at der lige i det her tilfælde kan være nogle andre krav.
Tak for ordet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Jeg har ikke hørt Socialdemokratiets forslag før her i salen i dag, og jeg synes sådan set, det er et interessant forslag, at man måske kan arbejde med en periode, hvor institutionen kan have frie pladser stående.
For jeg forstår godt virksomhedens behov for at have et rum, man kan drage nytte af.
Det nytter ikke noget, hvis der kommer en ny medarbejder om 2 måneder, at man så besætter alle pladserne med det samme.
Så en eller anden form for rum skal der jo være.
Men jeg står da ikke her og siger, at hvis Socialdemokratiet stiller et ændringsforslag til det her lovforslag, som måske åbner op for en eller anden form for fleksibel tilpasning, så vil vi stemme imod det.
Som udgangspunkt er vi positive over for lovforslaget.
Og så kan man jo godt være positiv over for et lovforslag og stadig væk synes, at der kan være nogle ting, som vi kan være særlig opmærksomme på, og som vi måske synes at vi skal følge nøje.
Og det er sådan set bare det, jeg prøver at sige.
Annette Lind (S), 2016-10-13:
Tak for tilsagnet om, at du vil være med til at støtte det forslag.
Ordføreren sagde også, at man var bekymret for, om der kommer A- og B-hold.
Det kan jeg garantere for at der gør.
Hvad vil Alternativet så stille op?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Vi vil tage det op til en drøftelse, hvis det viser sig at være tilfældet.
Altså, jeg tror også, vi nogle gange kommer til at være sådan en lille smule for mistroiske eller have lidt mistillid til institutionerne.
Hvis man forestillede sig, at der var en virksomhedsinstitution, som havde nogle fripladser, og som kunne se, at de simpelt hen ikke havde medarbejdere nok til at besætte de her fripladser, ville de så lade være med at åbne op for, at kommunen kunne anvise til dem?
Det tror jeg ikke rigtig på.
Nu vil jeg se, hvad I kommer med, og hvordan vi andre stiller os til det.
Marianne Jelved (RV), 2016-10-13:
Da vores ordfører på det her område ikke kan være til stede, skal jeg kort meddele Det Radikale Venstres synspunkter:
Vi er enige i, at det er vigtigt, at man kan tiltrække medarbejdere fra verden omkring os, og derfor er vi også helt åbne over for, at man kan have dagtilbud med et andet sprog end dansk.
Vi kan godt støtte, at det er både engelsk, tysk og fransk.
Men vi har også, som andre partier også har været oppe at tilkendegive, en meget vigtig understregning af, at det er et dansk særkende, som vi gerne ønsker udbredt endnu mere, end det er i dag, nemlig at forskellige børn kan gå i den samme institution og i den samme skole.
Vi er jo tilbøjelige til, at man kommer i den skole og i den børneinstitution, der ligger i ens område, og det gør jo, også fordi vi har haft en boligpolitik, der har spændt ben for den her vision, at det ofte er meget ensartede børn, der går i vores institutioner og skoler.
Det bør vi i øvrigt lægge en mere langsigtet strategi for gradvis at få ændret.
Så derfor vil vi, når det handler om værdien med, at man har mulighed for, at alle børn af alle familier principielt kan være i alle slags daginstitutioner, dog med forbehold i forhold til søskende, opfordre til, at man overvejer, om man med hensyn til virksomhedsbørnehaver, hvor det er helt i orden, at man forbeholder pladser til medarbejdernes børn, men hvor der kan komme tomme pladser, så ikke i lokalsamfundet bør give muligheder for at lade børn af forældre, der måske ønsker at sætte deres børn i en sådan virksomhedsbørnehave, der måske ligefrem er blevet berømt i lokalsamfundet på grund af sin fantastiske pædagogik, få plads i den virksomhedsbørnehave.
Det kunne jo også være, at de i en virksomhedsbørnehave i en periode kunne få meget få børn ind i deres børneinstitution, og de kunne have glæde af, at der kom nogle flere børn, som man kunne lære af og man kunne lege sammen med.
Børn på det alderstrin, vi taler om her, er jo enormt hurtige til at tilpasse sig forskellige typer situationer, og herunder forskellige slags børn i en børneinstitution.
Annette Lind (S), 2016-10-13:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg er lidt forvirret, for Alternativets ordfører siger, at man alligevel ikke vil have A- og B-hold, og at man er bekymret for nogle af de her ting.
I Socialdemokratiet har vi foreslået et kompromis, fordi vi egentlig synes, det er meget retfærdigt, at en virksomhedsinstitution, hvis den har ledige pladser, kan få lov at beholde dem i en periode, så man kan rekruttere.
Synes Alternativets ordfører, det er rimeligt, at de her pladser skal stå tomme, og at kommunen ikke har anvisningsret, hvis man har brug for de her pladser?