runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2022-02-04:
Ja, eller for den sags skyld landarbejderne i Silkeborg, der skrev ind i deres kontrakt, at de ville have laks højst 1 dag om ugen, og sådan skifter det jo hele tiden fra kultur til kultur, med hensyn til hvad der er dyrt, og hvad der er fint
Jeg synes, vi skal undersøge det her, og jeg synes, vi skal gøre det med åbent sind og lade være med at drage andre ligegyldige ting ind i det.
Ellers får vi aldrig samlet et flertal for sådan et forslag, hvis der er materie i det.
Og så synes jeg, vi skal prøve at få de analyser, der er, på bordet, de eksperter, der er, men vi skal også kan finde ud af, om de tegninger, der er over de gamle bygninger, rent faktisk er dækkende, sådan at vi kan gå til dem, der f.eks. ikke er nogen tegninger over.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Jamen jeg er da ked af, at hr. Christian Juhl har taget det som en provokation.
Min tale var sådan set tænkt som en imødekommelse af hr. Christian Juhls bekymringer for det arbejdende folk igennem hundredvis af år, som tydeligvis hos hr. Christian Juhl spiller en større rolle end f.eks. herregårde og den slags.
Og må jeg så ikke i forhold til østers i den danske gastronomi bare også der komme hr. Christian Juhl i møde og sige, at det jo var en fuldstændig integreret del i stenalderen, bl.a. i Ertebøllekulturen var østersspisning jo en af hovedingredienserne, så det er bare endnu et område, hvor vi kan drømme os tilbage til fordums storhed.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-04:
Tak for ordet.
Ministeren siger, at samtlige partier her i Folketingssalen er enige om, at der skal gøres et eller andet.
Bl.a. Venstre har jo været med til at presse på, og vi er også glade for at høre, at der er nogle igangværende forhandlinger på netop fødselsområdet, for det har vi trængt til rigtig længe.
Og jeg er glad for at høre, at ministeren – igen i dag – er begyndt at inddrage mere og mere af Venstres udspil i tankegangen omkring, hvad der skal ske på fødselsområdet.
Det er i hvert fald positivt.
Men én ting, som ministeren endnu ikke har nævnt fra Venstres udspil, er et af vores forslag omkring mere frit valg.
Altså, vi ønsker jo, at det skal være muligt, at man som fødende kan vælge f.eks. en privat klinik.
Vi har set det i Roskilde – jeg har selv besøgt stedet, og det er et fantastisk sted, som de fødende er rigtig glade for.
Og jeg er ærgerlig over, at ministeren ikke lægger sig i selen for, at de fødende også skal have et reelt frit valg i forhold til det.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Ministeren kan jo ikke svare.
Men man aner ikke, hvor mange tvangsægteskaber man har forhindret med de her regler.
Mennesker sidder og får ødelagt deres liv og deres mulighed for at bo i Danmark på grund af en argumentation, man ingen dokumentation har for.
Så jeg giver bare lige ministeren chancen igen.
Hvor mange fik sidste år afslag på grund af tvangsægteskab?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Men det er jo den radikale ordfører, der reducerer regeringens argumentation til tvangsægteskaber.
Det er jo kun ét af mange forhold.
Når man i dag ikke kan blive familiesammenført ind i Mjølnerparken, har det ikke nødvendigvis noget med tvangsægteskab at gøre.
Så har det noget at gøre med at bekæmpe, at vi får ægtefællesammenføringer ind i et område, hvor der i forvejen er rigeligt med integrationsudfordringer.
Når man har krav om sikkerhedsstillelse, er det jo for at sikre, at kommunerne, hvis folk bruger deres grundlovssikrede ret til at gå ned på kommunen og kræve kontanthjælp, selv om man som udgangspunkt ikke har ret til det i udlændingeloven, har mulighed for at trække på sikkerhedsstillelsen.
Altså, der er jo mange forskellige argumenter for de forskellige betingelser, der er bygget ind i udlændingeloven.
Det er rigtigt nok, at et af argumenterne for at indføre 24-årsreglen handlede om at undgå tvangsægteskaber.
Det er altså bare ét af mange forskellige hensyn, man ønsker at forfølge.
Morten Dahlin (V), 2022-02-08:
Tak til ministeren for en god debat.
Jeg har bare to konkrete spørgsmål til ministeren.
For det første: Hvilke partier regner ministeren med at indkalde til de politiske drøftelser, når arbejdsgruppen har afrapporteret?
Og for det andet: Er det ministerens ambition, at den eventuelle ændring, der skal laves af reglerne, bliver lavet med et bredt flertal af Folketingets partier?
Spurgt på en anden måde: Kunne ministeren forestille sig at lave en aftale om ændring af reglerne for familiesammenføring udelukkende med støttepartierne og derved udelukke de blå partier, som var med i den oprindelige aftale, eller andre blå partier, som har et ønske om eventuelt at indgå i en kommende aftale?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Som jeg også sagde i min afsluttende replik, ser jeg helt generelt sådan på udlændingepolitikken: Punkt 1, alle er stuerene – det vil sige, at vi forhandler med alle.
Punkt 2, ingen har vetoret.
Og så er der en klar tilkendegivelse fra regeringen om, at vi har en ambition om, at politiske aftaler skal indgås ind over midten for at sikre stabilitet på udlændingeområdet, særlig omkring de bærende søjler i udlændingepolitikken, og for os at se er det reglerne for statsborgerskab, permanent ophold, asyl og familiesammenføring.
Det er også den tilgang, vi vil have til de her diskussioner.
Vi kommer selvfølgelig til at præsentere interessentgruppens anbefalinger eller bidrag for alle Folketingets partier.
Regeringen vil gøre sig overvejelser over, hvad vi mener der er behov for af justeringer, og de partier, der kan se sig selv sådan nogenlunde i det, altså i den retning, vi fremlægger, er selvfølgelig velkomne til at indgå i en forhandling.
Jeg har umiddelbart svært ved at se, at regeringen med Enhedslisten, SF og Radikale alene vil skulle ændre reglerne.
Vi vil have en ambition om, at det også rækker ind over midten.
Rosa Lund (EL), 2022-02-08:
Tak for det.
Nå, det, jeg egentlig vil spørge ministeren om, vedrører de tal – i forbindelse med at vi jo alle sammen er interesserede i at undgå tvangsægteskaber – som hr. Andreas Steenberg og hr. Sikandar Siddique efterspørger; som vi egentlig alle sammen gerne vil have; og som jeg også tror det ville være gavnligt for regeringen at have, netop for at løse det problem.
Så hvad vil ministeren gøre for at skaffe den dokumentation, som vi alle sammen så tydeligt mangler?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Hvis der er tvivl om, hvorvidt ægteskabet er indgået frivilligt, så kan der jo alene af den grund gives afslag.
Når vi er interesserede i, at der bliver gennemført et serviceeftersyn, og at en analyse af afslagene er en del af det serviceeftersyn, så er det bl.a. for at få undersøgt de ca. 2.000 mennesker, som sidste år fik afslag på ægtefællesammenføring, altså hvad der kendetegner dem.
Jeg vil ikke på forhånd afvise, at der kan være behov for at justere noget.
Jeg kan i hvert fald se, at det obligatoriske danskkrav for den herboende i nogle af de sager, der har været i medierne, har haft betydning, også betydning på en måde, hvor jeg ikke selv kan forsvare, hvordan lovgivningen er skruet sammen.
Hvad det konkret kommer til at betyde for det obligatoriske danskkrav, synes jeg er for tidligt at sige.
Jeg er særlig interesseret i at finde ud af noget om de 2.000 afslag, der er givet.
Hvor mange af dem er f.eks. givet ud fra det obligatoriske danskkrav, hvor mange er givet ud fra selvforsørgelseskravet, hvor mange er givet ud fra nogle af de betingelser, der er knyttet til, at man skal leve op til reglerne for permanent ophold?
Det er jeg selv i tvivl om, men det håber jeg at blive klogere på om få måneder.
Man kan også se, at det selvfølgelig har haft betydning for den gennemsnitlige alder for de ægtefællesammenførte, at man har indført 24-årsreglen.
På samme måde har der været nogle ændringer i 2018, og nu er der gået 3-4 år, og noget af det, jeg glæder mig til at lægge frem, er, hvad de statistiske ryk egentlig er.
At et land som Tyrkiet stadig væk ligger på topti – jeg tror endda, at det ligger på topfem – er ikke nødvendigvis noget problem, men hvordan tallene ville have set ud, hvis man ikke havde lavet ændringerne, kan man jo ikke lægge hovedet på blokken og sige.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-08:
Tak til ministeren.
Men så slog noget mig her til sidst.
Ved vi det?
Selvfølgelig er der nogle mørketal, men har vi nogen idé om, hvor mange kvinder det drejer sig om?
Jeg håber ikke, at ministeren svarer: Når vi besøger krisecentrene, er mange af kvinderne dér kvinder med en udenlandsk baggrund.
Altså, har vi noget evidens?
Er der noget data, så vi har noget, hvad kan man sige, at arbejde videre på og med?
Det er den ene ting.
For det er jo et bærende argument.
Har vi nogle tal, så vi har noget, vi kan arbejde med?
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Tak for det.
Som bekendt var Sisyfos jo i den græske mytologi kongen af Korinth, søn af Aiolos og Enarete, og han snød døden ved at lænke dødsguden Thanatos, så ingen mere kunne dø.
Og hver gang stenen når toppen, ved vi jo godt, at så ruller den fra ham, og han må begynde forfra.
Denne myte kunne være myten om os, der sidder herinde og snyder kærligheden og derfor konstant skal rulle sten op.
Men den kunne også være myten om alle dem, som bliver snydt i kærlighedens navn og bliver undertrykt.
Det er dem, som statsministeren talte så varmt og indigneret om.
For de rammes jo måske mest af alt af den evige straf.
Men så er det jo, at Inger Christensen kommer og redder os, for hun fortæller, at Sisyfos synger, at en sten flyver op over bjergene.
Og det må jo være vores opgave at prøve at få nogle af stenene til at flyve op over bjergene, så færrest mulige må blive straffet af de omstændigheder, som reglerne tilskriver, og at færrest mulige må opleve undertrykkelsen, som en masse kvinder underkastes.
Hvad vil jeg så sige med det?
Jeg vil såmænd blot sige, at vi ikke kommer med noget forslag til vedtagelse, for vi har simpelt hen ikke løsningen på, hvordan vi skal gribe det her an, så det opfylder alle de behov, som vi jo godt ved er der, og som vi vel alle sammen gerne, når vi fjerner stråmændene fra debatten, vil opfylde.
Og derfor ser jeg frem til, at vi får et godt forhandlingsgrundlag for at drøfte reglerne fremover, så vi får det bedst mulige ud af det og får flest mulige sten op at flyve op over bjergene.
For det har de mennesker, som vi jo taler om her, fortjent, uanset hvilken situation de så måtte stå i.
Tak for ordet.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Det var en meget nuanceret tale, som jeg ikke synes stemmer helt overens med det, jeg før har set kristendemokrater sige på sociale medier.
Og det synes jeg er lidt noget andet end det, hr. Jens Rohde lige stod og sagde.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Næh, for det var sådan set også det grundlæggende synspunkt: at man ikke skal snyde kærligheden.
Men det bedste må aldrig blive det godes værste fjende.
Og vi bliver jo nødt til at anerkende og er kende, at reglerne ikke er skabt for sjov.
Og det er derfor, jeg gerne vil ud over den stråmandsdiskussion, som jeg synes tit præger de her diskussioner.
Altså, jeg var jo selv i sin tid med til at lave familiesammenføringsregler og tilknytningskrav og så fremdeles.
Og for nogle handlede det om én dagsorden, og for andre handlede det om en anden dagsorden.
Og det skal vi jo stadig væk kunne.
Det går jeg ud fra at hr. Andreas Steenberg også er enig i.
Så jeg tager gerne det udgangspunkt, der hedder rettigheden.
Men vi er sandelig også nødt til at forstå, at der er nogle hensyn på den anden side, som vi er nødt til at tage, og som vi ikke bare kan ignorere.
Og det er det, der ligger i den dualisme, som jeg prøver at illustrere i min tale her.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-08:
Så vi baserer en hel diskussion på fornemmelser og følelser.
Der er ikke nogen evidens, der er ikke nogen data, der er ikke noget, der ligesom understøtter det her.
Det synes jeg er problematisk, hvilket også er min pointe med at sige det.
Det kunne jo også godt tænkes, at flere og flere får en uddannelse, fordi det er anden og tredje generation nu, hvor man før i tiden talte om første generation.
Der kan også være et tidsperspektiv i det.
Det er også derfor, jeg tager eksemplet frem om, at langt de fleste, der får et afslag, er fra Thailand, fra USA eller fra Storbritannien og ikke fra Stormellemøsten, som man siger herinde.
Jeg vil bare appellere til, at vi får noget fornuft ind i debatten.
Lad os få noget evidens og nogle data ind i debatten, og så lad os bekæmpe de udfordringer, der er, og lad os sørge for, at folk ikke bliver ramt af de her vanvittige regler.
Det var sådan set det, der var pointen.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Jamen jeg er kun tilhænger af, at der er evidens i debatten, men det er jo ikke rene mavefornemmelser.
Altså, hvis man siger, at folk, der bliver ægtefællesammenført til Danmark, ikke kan gå ned på kommunen og hæve kontanthjælp, så betyder det jo, at de ikke kan gå ned på kommunen og hæve kontanthjælp.
Så betyder det, at de ikke bliver forsørget af naboen, som hr. Morten Dahlin sagde.
Hvis man beslutter sig for, at der skal være en passende bolig, så betyder det jo, at folk ikke kan flytte ind i deres forældres bolig og bagefter gå ned på kommunen og hoppe boligkøen over.
De krav, der er indført i udlændingeloven, er jo materielle krav, som man som udgangspunkt skal leve op til.
Det har jo haft en praktisk betydning og har også, synes jeg, skabt mere social retfærdighed, end der var før.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Man skal jo huske, at de mennesker, der får udvist en ægtefælle, set med deres øjne får ødelagt deres familieliv.
Når man så ser på tallene, er de største afslagslande Storbritannien, Thailand, Filippinerne, Brasilien, USA og så andre lande, man ikke ved hvad er, fordi der er for få.
Det er de store afslagslande.
Så har det nok ikke noget med tvangsægteskab at gøre – det er højst usandsynligt.
Så kan ministeren her i dag sige, hvor mange af de afslag, der blev givet f.eks. sidste år, som blev givet på grund af tvangsægteskaber?
Rosa Lund (EL), 2022-02-08:
Men jeg synes nu alligevel godt, at ministeren kunne spørge rundt i sit ministerium, om ikke det var muligt at få bare et eller andet talgrundlag.
Så ved vi jo alle sammen godt, at det vil være behæftet med fejl, at der vil være mørketal i det, men jeg synes bare, at det har været tydeligt på debatten i dag, at der er et problem, der handler om tvangsægteskaber, som vi alle sammen er interesserede i at løse, men hvor vi mangler et datagrundlag for det, og hvor vi nu har lavet nogle regler, som gør, at en masse andre familier kommer i klemme.
Og derfor beder jeg bare ministeren: Skulle vi ikke gøre os en lille smule mere umage med at få nogle data på det her område?
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Jamen vi har jo arbejdet med præcist at afdække, hvordan et sådant id-kort kunne se ud, og om man kunne se for sig, at det kunne laves på en måde, der ikke havde de her ulemper, uden at komme i mål med det – ellers ville vi jo have fremsat det forslag.
I mellemtiden er der jo bl.a. sket det på justitsministerens område, at Rigsadvokaten tilbage i december 2020 præciserede, som jeg også sagde i min tale, i afsnittet om narkotika i rigsadvokatmeddelelsen, at der skal meddeles advarsel frem for bøde.
Så der er jo sket noget.
Der er ikke sket nok, og vi er ikke i mål, og derfor siger vi jo også i dag, at vi ikke kan støtte det konkrete beslutningsforslag, men at vi mener, at vi skal arbejde videre.
Uanset om det så lander med en form for id-kort, eller om det lander med et andet greb, skal vi i hvert fald sørge for at komme i mål med det her arbejde.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Jeg ved faktisk, at der er nogle, så vidt jeg husker, uafhængige institutioner, som har lavet undersøgelser om ægteskaber i indvandrermiljøer i Danmark.
Men vi skal nok også bare huske på, at når vi siger tvangsægteskaber, forestiller vi os, at en ung under vilde protester bliver gift med en fjern slægtning i Pakistan, men ofte ligger det jo mere i en gråzone.
Det er jo arrangerede ægteskaber, hvor den unge ikke føler, at hun har mulighed for at sige nej, fordi det kan være en handelsvare at give en opholdstilladelse til en udenlandsk ægtefælle.
Derfor kan alene det at lave en 24-årsregel, hvor de unge bliver lidt ældre og kan ranke ryggen lidt mere og måske også økonomisk er lidt mere sikre og personligt lidt mere sikre, end man er som 18-årig, være med til at reducere andelen af de her arrangerede ægteskaber.
Det er svært at måle sig frem til, men det, vi bare kan se, er, at flere kvinder får en uddannelse, at de bliver gift senere, og at det grundlæggende set går fremad med integrationen.
Jeg kan ikke forskningsmæssigt pege på den ene regel og sige, at det er på grund af den, men jeg kan sige, at der er en eller anden sammenhæng her.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-08:
Tusind tak.
Tak for ministerens tale.
Jeg var selv rundt med Stenbroens Jurister i 4 timer i går, hvor vi besøgte fixerum og Reden og en hel masse andet.
Og jeg er faktisk enig i det, som ministeren siger.
For det, som de ret klart anfører, er, at det her id-kort ikke nødvendigvis vil løse noget, men faktisk skabe en masse bureaukrati for dem, som allerede i forvejen har det rigtig, rigtig svært.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om det, som Stenbroens Jurister bl.a. foreslår.
De foreslår, at man kunne lave en opstramning i justitsministerens regi, sådan at politifolkene sådan set kunne krydse af i en lille boks, om det her var en, som var inden for det her meget, meget snævre felt af mennesker, som skal være dækket af den lovgivning, der ligesom beskytter dem mod repressalier eller retssager osv. Hvad tænker ministeren om den mulighed?
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Jamen jeg tror – selv om det er på justitsministerens ressort – at det er noget af det, som man har kigget på.
Og det er teknisk muligt.
Vi har jo talt med Stenbroens Jurister løbende, så vi er også bekendt med den pointe.
Det er teknisk muligt at lave sådan en funktion, men altså, helt ligesom et id-kort ikke skal medføre øget bureaukrati for en i forvejen meget sårbar målgruppe – og vi aldrig skal indføre unødigt bureaukrati, hvis vi kan nå målet ad anden vej – må det samme jo være gældende her.
Det skal jo være, fordi det så også kommer til at betyde, at man står bedre rustet og er bedre kvalificeret til at skåne den her meget udsatte målgrupper som betjent på gaden.
Det skal ikke være noget, vi gør, fordi vi så kan krydse af i boksen, at nu har vi handlet, for nu er der kommet et nyt felt inde i sagsstyringssystemet hos politiet; det skal jo være, fordi politiet også vurderer, at de bliver bedre i stand til at skærme den her målgruppe.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-08:
Ja, det er jo lige præcis det, der er pointen.
Når politiet så møder vedkommende en anden gang – hvis der er krydset det her af – og de slår vedkommende op, så kan de se, at den her person falder ind under den her ret snævre målgruppe.
Men det var i hvert fald en af idéerne.
Men det, jeg egentlig virkelig godt kunne tænke mig at høre ministeren om, er, hvornår vi bliver indkaldt til nogle forhandlinger om det her – for jeg kan jo høre, at det er noget, der optager os alle sammen.
Der skal bare findes en løsning, og jeg synes, der kommer gode forslag alle steder fra, og så er der fordele og ulemper osv.
Men lad os dog sætte os ned alle sammen og finde en løsning på det her problem.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Jamen i første omgang tænker jeg på baggrund af beslutningsforslaget og debatten her, at vi skal have – og det sagde jeg også i min indledende tale – en arbejdsgruppe sat i gang, hvor vi får alle til at sidde rundt om bordet, også de interessenter, som har henvendt sig nu og har været bekymrede, og så får de idéer, der er, frem og får dem belyst.
Hvad er fordele og ulemper, og hvad er den bureaukratiske pris holdt op imod, hvad gevinsten er?
Er der noget, vi ikke har forudset – en utilsigtet konsekvens, der gør, at der er en øget sårbarhed i forhold til at blive misbrugt af nogle kriminelle bagmænd osv.?
Lad os få det belyst, så vi er helt sikre på, at vi ikke tager et greb, der ender med at stille en meget sårbar gruppe svagere.
Pernille Skipper (EL), 2022-02-08:
Tak til ministeren, også for tilgangen.
Wauw, hvor har vi snakket om det i lang tid, og det er bare ikke blevet bedre, vel?
Jeg er nok lidt enig med min kollega fra SF, ikke fordi jeg har noget imod social- og ældreministeren, men jeg ville lidt ønske, at social- og ældreministeren var justitsministeren, for der, hvor vi virkelig ser en stopklods, er i politiets sagsbehandling.
Det er politiet, der skal blive bedre.
Altså, det er jo knap 15 år, den her mulighed for at give en advarsel har eksisteret.
Jeg var tilbage i arkivalierne og finde mig selv i samråd i 2016 med daværende justitsminister, Søren Pind, som sagde, at nu har jeg sagt til dem, at de skal give den advarsel, og så kommer det til at ske – altså frit parafraseret – og det var lige før, jeg troede på ham.
Der er bare ikke sket noget siden dengang.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Nej, jeg tror jo, vi skal gøre mere her, og det er også derfor, det her ikke bare handler om at hælde et beslutningsforslag ned ad brættet, men faktisk at få lavet et arbejde, som godt kan ende med at munde ud i en form for id-kort.
Det kan også være, at der er et andet greb, der er bedre og stiller de her borgere mindre sårbart, er mindre omkostningstungt og rummer færre risici for udnyttelse fra kriminelle, skruppelløse bagmænd.
Det er jo en bredere problemstilling i det hele taget.
Vi kan se, at særlig i Odense er det et stort problem, at de kriminelle bander, der sidder på narkomarkedet dér, jo simpelt hen tvangsbinder nogle af de allermest udsatte borgere, og at de har brug for hjælp for overhovedet at bryde fri af det.
Det skal vi virkelig sørge for at vi ikke får skubbet mere i den retning.
Så nej, jeg tror da ikke, det er tilstrækkeligt, som det er lige nu, og det tænker jeg også justitsministeren ville sige, hvis det var ham, der stod her.
Pernille Skipper (EL), 2022-02-08:
Tak for det.
Det håber jeg også han ville.
Det, som jeg måske rigtig gerne vil frem til, for jeg synes, det er fint, at ministeren gerne vil gå i gang med at finde en løsning, og jeg kan såmænd også godt blive lokket af tanken om, at man sætter interessenterne sammen og giver dem den opgave at finde en løsning,
er, at jeg bare rigtig gerne vil være sikker på, at det så bliver politiets opgave.
For det, der er min bekymring ved id-kortet, er sådan set ikke, at jeg tror, det bliver udnyttet af kriminelle bagmænd.
Det tror jeg, hvis jeg skal være helt ærlig, lidt er noget, man finder på som et argument; det argument har jeg i hvert fald hørt mange gange.
Så kan ministeren ikke bekræfte mig i, at det her er politiet, der ikke løser sin opgave ordentligt?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-08:
Nu har vi et system, hvor man kan få en advarsel, hvis man er stofbruger, og det er faktisk gældende ret, at man så hverken skal have en bøde eller straffes på nogen måde.
Men det, som politiet selv svarer, når jeg spørger til det, er: Vi har ikke den fornødne viden socialt eller sundhedsmæssigt, som skal til, for at kunne give en advarsel.
Ergo har vi et system, som ikke kan bruges til noget.
Det synes jeg man skal reparere.
Men kan ministeren ikke godt se fordelen i, at man har et id-kort, som kan gøre sagsbehandlingen hurtigere og spare noget tid for politiet, men også sikre, at den enkelte faktisk hurtigere får en advarsel, og at man så ved siden af også har systemet, altså, som bliver suppleret af advarselssystemet, som jeg også synes vi skal gøre noget for at reparere?
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Jamen jeg tror da sådan set, at vi alle sammen, og nu skal jeg ikke tale på alles vegne, men så på egne vegne, kan se pointen med sådan et id-kort.
Det er også derfor, at vi selv har kredset omkring det som et muligt greb, men jeg mener også bare, at vi bliver nødt til at lytte og tillægge det vægt, ikke mindst når nogle af de organisationer, som er tættest på de her borgere, tænder for advarselslamperne og hejser nogle bekymringsflag.
Så hvis det var meget enkelt og man kunne sætte to streger under, at id-kortet kom uden nogen ulemper eller uden nogen risiko for ulemper for de her meget udsatte borgere, ville det jo ikke være svært, men vi bliver nødt til at lytte til dem, der tænder for de forskellige advarselslamper.