runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Nu var der mange ting i det spørgsmål, der blev stillet.
Mit indtryk er, at det er der også nogle der gør, som egentlig ikke har brug for at trække sig tilbage, men det var vist ikke det, der blev spurgt til.
Så ved jeg, belært af erfaringen og det kendskab, jeg har til rigtig mange danske lønmodtagere, at der er meget, meget stor forskel på vores arbejdsliv.
Vi er i den situation nu, at stadig flere seniorer faktisk bliver på arbejdsmarkedet, og det er jo positivt.
Jeg kender 70-årige og folk, der er ældre er 70 år, der gerne vil blive ved med at arbejde, måske på nedsat tid, men altså fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet, og det er skønt.
Jeg kender også folk på 70 år og derunder, som ikke kan blive ved, og hos hvem knæ og hofter og krop og sjæl siger stop.
Her har vi så haft en årelang diskussion mellem Radikale Venstre og Socialdemokratiet om, hvorvidt det er seniorpensionen eller det er Arnepensionen, der er vejen at gå.
Radikale Venstre mener, det er seniorpensionen; jeg mener, det er Arnepensionen, for jeg kan godt lide princippet om, at man ikke skal visiteres og spørge nogen, om man må trække sig tilbage, når man har været rigtig, rigtig mange år på arbejdsmarkedet.
Det er ikke sikkert, at vi nogen sinde bliver enige om det.
Jeg synes, vi skal have som tilgang på det danske arbejdsmarked, at det er godt, at man kan arbejde, og at det er godt, at man kan bidrage, ikke kun til sin egen families økonomi, men også til Danmark og til vores samfund.
For det har vi brug for til at kunne finansiere f.eks. kræftbehandling og vores børns folkeskole.
Men der er meget, meget stor forskel på vores arbejdsliv, og hvis du starter tidligt og har et hårdt og nedslidende job, skal der selvfølgelig også være en mulighed for at trække sig tilbage, som andre ikke har.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-06:
Når vi er glade for seniorpensionen, er det, fordi de nedslidte også er glade for den.
Der er jo langt flere, der søger om seniorpensionen, fordi det er en bedre ydelse, man kan få i længere tid, hvis man er nedslidt.
Og jeg vil stå vagt om, at det skal være sådan i Danmark.
Men der, hvor jeg så får et problem, er jo netop, hvis man så ikke er nedslidt.
Hvis vi skal have råd til både at investere i mere forsvar og samtidig investere mere i de kommende generationer, i vores grønne omstilling, i børnene, i skolerne og i uddannelserne, altså alt det, der skal til for at give et godt Danmark videre, så er det i min bog fair, at man bidrager, hvis man kan, indtil hvad vi så har besluttet folkepensionsalderen skal være.
Det er der, hvor jeg bliver lidt foruroliget over, at det alligevel er 60 pct., det drejer sig om.
Jeg er helt med på, at en del af de 60 pct. er nedslidte og skal have lov, men 18 pct. er f.eks. på efterløn, og når man spørger de folk, der går på Arnepension og efterløn, om de selv føler sig nedslidte, så er der jo faktisk en betydelig del, der siger nej.
Der tænker jeg alligevel, at i en prioritering imellem, om vi skal være solidariske med fremtiden og det at kunne give et bedre samfund videre eller undlade at bede dem, der kan, om at bidrage og til de går på pension, bliver det måske lidt usolidarisk over for fremtiden, hvis ikke vi beder dem, der lever i dag, om at bidrage, hvis de kan.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Men hvad er det for et solidaritetsbegreb, vi diskuterer.
Virkeligheden er jo den, at vi måtte lave Arnepensionen, fordi Radikale Venstre sammen med andre syntes, at vi nærmest de facto skulle afskaffe efterlønnen.
Efterlønnen var jo oprindelig tænkt som en Arnepension, nemlig sådan, at man skulle kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet i øvrigt, men at man selv var med til at finansiere det.
Jeg synes bare, at man i spørgsmålene ser lidt bort fra, hvor mange lønmodtagere der kommer meget tidligt på arbejdsmarkedet og derfor har leveret en meget, meget stor del af deres indsats for samfundet på et tidligere tidspunkt end andre.
Alting er jo en balance i det her samfund, og vi har behov for, at folk går på arbejde og bidrager til at kunne finansiere et velfærdssamfund.
Ellers er der ganske enkelt ikke råd til det.
Jeg står fuldstændig på mål for, at vi har lavet Arnepensionen, og jeg kommer ikke til at foreslå, at vi ikke skal have den.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-06:
Det, jeg spørger ind til, er sådan set også, hvor meget statsministeren vil udvide Arnepensionen.
For den diskussion, der kører i øjeblikket i både SF og Enhedslisten, og som var et kerneelement 1. maj, går jo på, hvor meget vi skal udvide.
Mit spørgsmål er sådan set: Er der en eller anden øvre grænse for, hvor mange vi kan sætte på pension, inden de fylder 67 år, eller hvad pensionsalderen nu er, før det ikke giver mening at have en folkepensionsalder?
Det er rigtigt, at jeg ville ønske, at vi koncentrerede os om en seniorpension, og så bad de folk, der kan, om at bidrage, ligesom vi beder alle andre i alle aldre om at bidrage, hvis ikke de er syge eller nedslidte.
Det er vores tilgang.
Men det, jeg spørger til, er: Hvor meget mere kan man meningsfuldt udvide Arnepensionen sammen med efterlønnen og alle de andre tilbagetrækningsordninger, hvilket statsministeren jo har luftet flere gange, bl.a. under den sidste spørgetime i en diskussion med fru Pia Olsen Dyhr, før vi pludselig har brugt rigtig, rigtig mange penge på det, hvis vi også skal skaffe en masse penge til nogle andre ting, der skal til for at give et bedre Danmark videre?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-06:
Det er jo ingen hemmelighed, at dengang præsident Trump var præsident allerførste gang, så vi jo en langt større diplomatisk indsats fra det amerikanske konsulats side.
Vi har set, at de har fingeren på pulsen i forhold til både foreningslivet, men sådan set også i forhold til erhvervslivet.
Det betyder også, de har en forståelse for det lokale behov, for udvikling, og det er jo også en udvikling i forhold til en infrastruktur.
På trods af at vi har fået afsat penge – f.eks. 10 mio. kr. til mikroinfrastruktur i Grønland til at øge turismen – så ser vi jo sådan set også et langt større behov.
Et eksempel er søkablerne, som er meget sårbare, hvis du kapper et af søkablerne over.
Så kan man sige, at det her jo sådan set også er stormagternes spil og interesse for Grønland, som skaber en større usikkerhed og sårbarhed i det grønlandske samfund.
Et andet eksempel er adgang til bostederne.
På trods af at vi i fællesskab har investeret i en lufthavn i Nuuk og Ilulissat, så ser vi jo også, at f.eks. Kangerlussuaq og Narsarsuaq bliver lukket mere eller mindre ned.
Derfor er det også et spørgsmål om infrastruktur, som jo er noget af det, man har talt rigtig meget om, og om vi ikke skal til at blive lidt mere konkrete på, hvordan vi investerer i infrastruktur, og hvor og hvordan skal vi ligesom gøre det.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Det har USA ikke.
Det er rigsfællesskabet, og det er Grønland og Danmark, der i fællesskab har sørget for, der kommer en bedre infrastruktur.
Infrastruktur er helt afgørende i forhold til erhvervsudvikling, det er helt afgørende i forhold til turisme og dermed helt afgørende i forhold til fundamentet under den grønlandske økonomi.
Jeg ser helt klart et yderligere behov, men også flere muligheder for et endnu tættere samarbejde, hvad angår kritisk infrastruktur.
I forhold til søkablerne er det rigtigt, at det er en af de sårbarheder, vi har i den frie verden, fordi der er mange, der vil os det ondt, ikke mindst Rusland.
Det gælder søkablerne til Grønland, men det gælder også hele Østersøområdet.
Vi har masser af kritisk infrastruktur, der ligger under havoverfladen.
Jeg vil pege på, at en af de ting, som vi arbejder sammen om i rigsfællesskabet, men også med andre naboer, er lige præcis varetagelsen af sikkerheden omkring den kritiske infrastruktur.
Så det er et oplagt område at dykke endnu mere ned i og arbejde med.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-06:
Vi ved, at regeringen står klar, vi ved, at naalakkersuisut står klar.
Så der ligger en kæmpestor opgave i at konkretisere.
Noget af det, som IA tidligere arbejdede på, bl.a. sammen med Radikale Venstre, var at være fortaler for en arktisk investeringsfond.
Det vil sige, at hvis man kan lægge en form for en bund, altså en statsgaranti, så kan man være med til at tiltrække både private investorer, men også pensionskasser og gøre det mere sikkert at investere i udviklingen af det grønlandske samfund.
På trods af at bloktilskuddet stadig væk er stort og fylder rigtig meget i de offentlige indtægter i Grønland, tror jeg sådan set det giver rigtig god mening at have et fælles mål om at erhvervsudvikling og private indtægter på sigt bør fylde noget mere i den grønlandske økonomi.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre statsministeren kommentere på.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg er meget, meget enig i, og det er også et af de spor, vi er gået i gang med at arbejde på, at offentlige investeringer kan noget.
Jeg havde selv lejlighed til, da jeg var i Grønland sidst, at mødes med grønlandsk erhvervsliv.
Noget af det, der efterspørges, er i lighed med dansk erhvervsliv noget risikovillig kapital, og det må meget gerne være privat.
Jeg synes, det er helt oplagt at se ned i, hvordan vi fra dansk side kan være med til at understøtte det.
Da den nye formand for naalakkersuisut var her i sidste uge, var vi også til møde i Dansk Industri.
Vi havde møde med både dansk industri, altså konkrete virksomheder, med dansk fagbevægelse og med EIFO for netop at se, hvor der kunne være nogle veje til yderligere investeringer.
Jeg er meget, meget enig både i analysen og i, at det er et af de steder, vi skal kigge hen.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-06:
Tak for ordet.
Apropos investeringer behandler Lagtinget på Færøerne i disse dage et meget stort forslag om projekteringen af Færøernes største byggeprojekt nogen sinde.
Tunnellen kommer til at binde stort set hele Færøerne sammen i ét vejnet og er faktisk den sidste investering, der mangler, for at hele Færøerne ligesom er knyttet sammen.
Den endelige pris kender vi først, når projekteringen er færdig, men en foreløbig vurdering lyder, at den kommer til at koste omkring 4,2 mia. kr., og med renter kommer prisen til at være omkring 5 mia. kr.
Det oplyser den færøske landsbank i hvert fald.
For at sætte tallet lidt ind i en dansk kontekst plejer man at sige, at man skal gange tallet med 100 for at overføre det til en bevilling på en dansk finanslov, så det er rigtig store tal, vi taler om og har med at gøre, og det er en investering, som fylder omkring 17 pct. af det færøske bnp i 2025.
Den danske økonomi er robust, og derfor synes jeg også, at det ville være oplagt, at man så på en lånemodel, så Færøernes landsstyre kunne få et så godt lån som overhovedet muligt.
Udregninger viser, at hvis den her 23 km lange undersøiske tunnel blev finansieret med et statslån fra Danmark, ville Færøerne spare omkring 400-800 mio. kr. i renter.
Danmark får pengene for lånet tilbage, og Færøerne sparer penge i renter, så jeg kan egentlig selv kun se fordelene.
Derfor vil jeg gerne starte med at spørge statsministeren: Hvis der er en interesse fra færøsk side i at tage et statslån eller lave en aftale med den danske stat om en finansiering af den kommende Suðuroytunnel, hvordan vil regeringen så se på sådan en anmodning?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg vil sige, at vi helt generelt har en åben og positiv tilgang, når det handler om udvikling i rigsfællesskabet, men i forhold til det sådan helt konkrete projekt ville jeg nok foretrække at have den dialog direkte med lagmanden.
Det synes jeg ville være det mest rigtige.
Så jeg tror ikke, jeg kan sige så meget andet, end at vi fra den danske regerings side i alt, hvad vi gør, forsøger at understøtte en positiv udvikling i alle dele af rigsfællesskabet, hvad alt angår.
Det er vores tilgang, men i forhold til det helt konkrete synes jeg at jeg bør diskutere det med lagmanden.
Vi har jo et helt kontinuerlig snak og dialog om forhold, der vedrører Færøerne og Danmark, og dem har vi, kan man sige, mellem lagmanden og mig selv, men det er også i forhold til ministre.
Jeg tror, at jeg lige omkring det her ikke har så meget mere at tilføje i dag, men at jeg vil blive på det sådan lidt mere overordnede budskab.
Vores grundlæggende holdning som regering er, at alt, hvad vi kan gøre, for at understøtte en positiv og også en sund økonomisk udvikling i de to andre lande i rigsfællesskabet, vil vi gerne gøre, men jeg vil ikke lige stå her i Folketingssalen og forhandle en tunnel.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-06:
Det tror jeg heller ikke nogen er interesseret i som sådan.
For vi har jo set mange forskellige stater prøve at banke på fra forskellig side og have penge klar til at lave de her investeringer.
Der synes jeg og mit parti i hvert fald – og det hører jeg også fra statsministeren at vi er enige om – at det er bedre, at vi, som det også blev nævnt tidligere, står sammen og laver rigsfællesskabsprojekter.
Så jeg har egentlig ikke et spørgsmål i den her runde, det er blot lidt en konstatering af, at jeg tror, det er rigtig, rigtig vigtigt, at man sætter sig sammen og prøver at finde den bedste model for Færøerne til den her kæmpestore investering.
For ellers er det min egen generation og måske mine børns generation, som i sidste ende kommer til at betale regningen.
Så det er blot en kommentar her til sidst.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
For det første vil jeg gerne have lov til at takke for det meget gode og tillidsfulde samarbejde, jeg har haft med mange dele af det grønlandske samfund, herunder spørgeren, i den her tid, som har været svær.
Og jeg bliver nødt til at sige, at den ikke er slut endnu.
Det er min bedste overbevisning.
Det, der er blevet sagt, er ment alvorligt, og derfor skal vi selvfølgelig være meget, meget bevidste om, at diskussionen kan vende tilbage på et tidspunkt.
Selvfølgelig har Grønland selvbestemmelsesret over sin egen fremtid.
Alene det, at det skal diskuteres internationalt og desværre også nogle gange her i Folketingssalen, er mig helt ubegribeligt, for Grønland er grønlændernes.
Det er jeres land, og det er jeres fremtid.
Af historiske årsager og af nutidige årsager er der et rigsfællesskab, og det er vores opgave, alle os, der er her, sammen med naalakkersuisut, sammen med det grønlandske parlament, sammen med vores to befolkninger, at gøre det samarbejde så godt som overhovedet muligt.
Jeg oplever – det vil jeg ikke lægge skjul på – en stigende dansk bevidsthed omkring rigsfællesskabet og omkring Grønland.
Det er jo ofte sådan, er når der sker noget rigtig alvorligt – og det er ikke, fordi man nogen sinde skal håbe på det – har det tit også lige den konsekvens, at nogle af os åbner øjnene og tænker: Okay, her er noget, vi skal gøre anderledes.
Jeg synes, vi har lagt stenene til det her igennem en årrække.
Og hvordan gør man det?
Vi gør det jo gennem vores meget, meget tætte samarbejde mellem naalakkersuisut og den danske regering i vores kontaktudvalg, i vores meget, meget tætte dialog og i vores samarbejde.
Mit håb er også, at parlamenterne kommer til at gøre mere af det, for jo mere vi taler sammen, jo oftere vi mødes, jo flere fælles projekter vi har, jo mere er det med til at forstærke os.
Så er der den, kan man sige, mere tekniske del, altså spørgsmålet om hjemtagne områder, og hvordan det skal finansieres, og hvordan vi også styrker hele investeringssporet i forhold til den grønlandske økonomi.
Så jeg synes, der er rigtig meget at gøre på rigtig mange forskellige områder.
Jeg er i gang med det hele og er glad for, at vi har sat så meget godt arbejde i gang.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-06:
Der er blevet talt rigtig meget om Grønland siden den sidste udvidede spørgetime, som vi havde.
Der er sket rigtig mange ting, og USA har jo også tydeligvis forsøgt at sætte en kile ind mellem os.
Jeg vil gerne starte med at rose statsministeren for håndteringen af den nok største diplomatiske krise, som der har været i rigsfællesskabet i nyere tid.
Tusind tak for det.
Truslen fra USA har bragt os tættere sammen, men den har også åbnet vores øjne for nogle nye opgaver, vi er nødt til at være opmærksomme på.
Vi har brug for allierede, som vi kan regne med, og som respekterer den selvbestemmelsesret, som Grønland har.
Derfor ved vi nu, at vi kan regne med Danmark, men vores skepsis i forhold til USA er øget.
At USA som en af vores tætteste naboer, en af vores allierede, taler om at købe, kontrollere eller endda ikke afvise at bruge militær magt, er mig stadig væk meget ubegribeligt.
Når man bor i Grønland, er truslen reel, og den er mærkbar.
Derfor er det også vigtigt, at vi tænker i konkrete løsninger i Grønland sammen, også sammen med Danmark.
Og ét kritikpunkt, som USA er kommet med, er der brug for at vi kan diskutere.
USA kritiserer Danmark for at underinvestere i Grønland.
Gode politiske beslutninger er truffet på forsvarsområdet, men ikke ført ud i livet.
Erhvervslivet i Grønland efterspørger investeringsmuligheder.
Og vi ser, at USA har en tættere føling med erhvervsudviklingen i Grønland, end Danmark har, og det er vi nødt til at tale lidt mere om.
For nylig havde vi valg i Grønland.
Vælgerne har talt.
Der er sat en retning, og det er en retning, som jeg har tænkt mig at følge.
Der er også et fokus på, at vi skal stå sammen, og alle partier på nær et bakker op omkring, at vi gerne vil sikre et mere ligeværdigt samarbejde med Danmark.
Vi har skabt en lang række resultater for grønlændere i Danmark, ikke mindst en anbringelseslov, men også en handlingsplan mod racisme, og det viser jo, at når den politiske velvilje er der, og når vi står sammen, så kan rigtig meget lade sig gøre.
Derfor vil jeg starte med at spørge statsministeren: Hvordan kan vi sikre et tættere og et mere ligeværdigt samarbejde mellem vores lande?
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-06:
Qujanaq.
Qanittumi, Naalakkersuisut siulittaasuat, siulittaasunngoqqammersoq Nunatsinninngaaniit Danmarkimut tikeraarpoq.
Siullertut qutsavigerusuppara.
Qujanaq.
Aatsaavissuaq immaqa oqaluttuarisaanitsinni misigivarput Nunatta naalakkersuisut siulittaasua, allaanngittoq nunanit allaninngaaneersutut oqartussaasutut aamma tikilluaqquneqartoq.
Tikilluaqqulluarneqarnera
taamannak ataqqinnittumillu takutitsinermut qutsavigaassi.
Taamatummi isigineqartussaammat aamma Nunatsinni ittorput.
Tassani aamma pulaarnermi tusagassiutikkoorpoq oqaloqatigiilluarsimaneq, ilaatigut aamma suleqatigiinnermik nukittorsaanissaq aamma
ministeriunerusup
aatsaaginnaq eqqaasaata ilaaniippoq.
Taakkunani aamma nukittorsaanissami eqqartorneqarput periarfissat nutaat qanoq ammaanneqarsinnaanersut, ilaatigut aamma inatsisitigut, soorlu massakkut inatsisitigut atuuttoq Namminersorlutik Oqartussat inatsisaanni, nutarterneqarsinnaanissamik aamma periarfissamik ujartuineq.
Taamannak oqaasertaleriarlugu, ministeriuneq apererusuppara oqaasertalilaarsinnaaneraa oqaloqatigiilluarsimaneq taanna ilaatigut aamma qanoq takorluuisoqarsinnaanersoq naalagaaffeqatigiinnerup aqqani taamannak ammaffigineqarnera taavalu oqaloqatigiissutigineqarsimaneri namminersorlutik Oqartussat inatsisaannut allannguinissamut periarfissat takorloorsinnaanerigut eqqartorneqassasut piffissami qaninnerusumi. [Den grønlandske tekst oversat til dansk:] [Tak. Fornyligt var formanden for Naalakkersuisut, den nyvalgte formand fra vores land på besøg i Danmark. I den forbindelse blev han bl.a. modtaget af Statsministeren. For det første vil jeg sige tak til Statsministeren. Qujanaq. Det er måske første gang i historien vi oplevede, at formanden for Naalakkersuisut fra Grønland blev modtaget som en anden statsmand fra et andet land. Tak for den velkomst og den respekt I udviste i den forbindelse. Det er jo sådan, at vores overhoved også skal behandles. Gennem pressen erfarede vi, at der har været ført en god snak, bl.a. at man var blevet enige om, at styrke samarbejdet, og Statsministeren bekræftede dette i sin bemærkning for lidt siden. I forbindelse med denne udmelding om at ville styrke samarbejdet, blev det bl.a. nævnt, hvilke nye muligheder der kan åbnes, herunder spørgsmålet vedr. selvstyreloven og hvordan et fremtidigt samarbejde kan udformes. Når det er sagt, så vil jeg spørge Statsministeren, hvorvidt Statsministeren kan sætte lidt flere ord på den gode snak de har ført, bl.a. om hvordan man kan forestille sig, at en modernisering af rigsfællesskabet kan se ud, og hvad vi kan se frem til i den nærmeste tid, ud fra den snak om ændring af selvstyreloven, som der også blev refereret til.]
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Tak for det spørgsmål, og som jeg sagde i min indledning, er jeg vældig glad for, at jeg både selv har haft lejlighed til at rejse til Grønland, og at Jens-Frederik Nielsen så hurtigt derefter også havde mulighed for at komme til Danmark, fordi vi har ganske meget at skulle drøfte.
Det gælder på den udenrigspolitiske scene.
Det gælder i forsvars- og sikkerhedspolitikken, og det gælder selvfølgelig også i forhold til vores eget forhold, altså rigsfællesskabet.
Jeg har ikke mulighed for at gå i detaljer med alt og har jo meget stor respekt for, at der i den her proces med en modernisering af rigsfællesskabet vil være en dansk diskussion, der foregår i Folketinget også, og så vil der selvfølgelig være en grønlandsk diskussion, som jeg ikke har adkomst til og ikke kommer til at blande mig i.
Vi vælger som to kolleger at gå ind i det her med åbne øjne og med et fælles ønske om at styrke vores samarbejde der, hvor begge lande og begge befolkninger og begge regeringer synes, det giver mening.
Noget af det, der bl.a. er på bordet,
Men jeg synes ikke, det ville være rigtigt, når jeg ikke har Jens-Frederik Nielsen ved min side, at gå i detaljer med den diskussion.
For mig er der ikke noget, der er skrevet hverken i cement eller i granit.
Tingene er foranderlige, det er rigsfællesskabet også, og det bør selvstyrelovgivningen også være.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-06:
Ministeriunermut, oqaaseqarninnut qujanaq.
Tassa pingaaruteqarami aamma inatsisartut, tassa Folketingimi ilaasortat imaluunniit Inatsisartut Nunatsinninngaaneersut aamma peqataatinneqarnissaat.
Taamaammat iserfigilaarpara aamma taanna apeqqut.
Taamaasilluni aamma immaqa allatut apeqqutigineqalaarsinnaavoq nangillugu apeqqut siulleq.
Suleqatigiinnissaq qaninnerusumik taakkartorneqarpoq aamma ingerlanneqassasoq.
Nalilerpara ministeriunerusup suleqatigiinnissaq massakkut naalakkersuisuninngaaniit maanilu Danmkarkimi regeringiminngaaniit, Nunatsinnik suleqatigiinnissaq qanoq qaninnerusumik ingerlassanersoq.
Taanna aamma oqaasertalerneqarnikuummat kissaataasoq.
Arlaatigut oqaasertalersinnaaviuk, qanorpiaq timitalerneqarsinnaanersoq?
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
[Tak til Statsministeren for dine bemærkninger.
Derfor kom jeg også lidt ind på dette spørgsmål.
Såfremt vi skal arbejde med en ny lov, er det vigtigt, at vi alledere nu bliver inddraget.
Derfor kan man måske også spørge på en lidt anden måde som fortsættelse af det første spørgsmål?
Der blev sagt, at man også vil have et tættere samarbejde.
Dette fortolker jeg det som, at statsministeren ønsker, at der skabes et tættere samarbejde mellem den nye Naalakkersuisut og Regeringen, sådan som det også blev nævnt.
Kan du sætte lidt flere ord på, hvordan dette vil kunne ske i praksis.]