runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-26:
Jeg forstår, hvad ministeren siger, og det er faktisk sjældent, jeg kører med bus.
De passer rigtig skidt sammen.
Det sker, jeg kører lidt med tog, og de passer heller ikke altid så godt sammen, til gengæld er det et behageligt transportmiddel.
Ministeren nævnte selv ekspertudvalgets anbefalinger, og der foreligger jo allerede nogle anbefalinger fra udvalget.
Mener ministeren ikke, at det er på tide, at regeringen snart foretager sig noget i forhold til det?
Jeg kunne også godt tænke mig at vide, hvornår ekspertudvalgets endelige afrapportering kommer.
Den skulle jo have været færdig ved årsafslutningen, men vi mangler den stadig væk.
Kan vi ikke få speedet det lidt op?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Jeg håber ikke, at jeg har lagt skjul på, at vi har en udfordring, der skal løses, men løsningen er jo ikke at have tomme busser til at køre rundt.
Vi skal finde ud af, hvordan vi får folk ind i bussen, og vi skal også finde ud af, om det skal være den ene eller den anden måde, man skal købe billet på, eller om det i højere grad være bus på bestilling.
Jeg er kun interesseret i at sikre bedre mobilitet i hele Danmark.
Det er jo rigtigt, at vores mobilitet faktisk er stigende, og det i høj grad på grund af privatbilisme, for det er et utrolig attraktivt produkt.
Hvis ordføreren f.eks. ser på, hvornår ordføreren sidst kørte med bus, så vil man jo kunne se, hvorfor der også er konkurrence på bussen.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-26:
Tak, og tak til ministeren.
Er det ministerens holdning, at det haster med at få udarbejdet en national havnestrategi hurtigst muligt?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Ikke bare ministeren, men hele regeringen mener, at vi skal have en national havnestrategi, for det har vi skrevet ind i regeringsgrundlaget.
Skal vi have den hurtigst muligt?
Der er svaret nej, for det går jo netop ud på indhold og kvalitet og ikke glitret papir.
Hvis det bare var hurtigst muligt, der var succeskriteriet, kunne vi lave noget nu, men det er jo et stort arbejde, der har været sat i gang fra regeringens side med involvering af både erhvervsministeren, klima- og energiministeren og transportministeren, altså mig.
Det er ligesom hovedoverskriften i den ambition, så det er en god ambition, som vi håber ordførerens parti deler.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-26:
Tak for det.
Vi deler selvfølgelig ambitionen om, at det skal være god kvalitet og gennemarbejdet.
Vi ser jo, hvordan mange kommuner er ude efter at byudvikle og gøre plads til beboelse, kultur og andre rekreative formål på bekostning af havnearealer.
Så jeg er jo lidt nysgerrig på, om ministeren enig i, at kommunernes iver efter byudvikling ikke skal ske på bekostning af forsyningssikkerhed, og om der er behov for større havnearealer i fremtiden?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Jeg mener, at kommunerne flere steder i Danmark er en trussel mod en positiv erhvervsudvikling på vores erhvervshavne, og derfor mener jeg også, at det er min opgave at sikre et værn mod byudvikling på vores erhvervshavne, hvor vi har nationale interesser.
Det skal så også siges, at der også er helt små havne, som måske minder mere om noget fra en Morten Korch-tid, men som engang var erhvervshavne.
Det er jo fint, hvis kommunerne kan bruge det til noget andet rekreativt, eller hvad ved jeg.
Men det er klart, at der, hvor vi har nogle nationale interesser, er det vigtigt for mig at sikre, at jeg kan være et værn imod den byudvikling.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-26:
Det synes jeg lyder rigtig, rigtig fornuftigt, og jeg er da helt enig i, at der er mindre havne, som er totalt irrelevante, tænker jeg, i forhold til den kommende havnestrategi.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvornår vi kan forvente at ministeren offentliggør listen over nationale interesser i Danmarks havne.
Det er jo helt afgørende for, at de her virksomheder tør investere ude på havnene og ikke ender med at få en lang næse af kommunerne.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Det ved jeg ikke om det er.
Jeg ser en utrolig stor velvilje til at investere i vores erhvervshavne.
Så jeg tror ikke, man skal tale det ned, for noget af det, som vi også er blevet klogere på, er, hvor overraskende stor interessen er for at investere i vores erhvervshavne.
Så der sker virkelig meget derude, men det ændrer jo ikke på, at det stadig væk er vigtigt, at vi nu får lavet den her liste over de nationale interesser, hvilket fortsat er forventningen sker i løbet af første halvår af 2025.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-26:
Vi var af den overbevisning, at jo før vi får den liste over de her nationale interesser fremlagt, jo flere og større projekter kan vi se ind i.
Det er jo simpelt hen et spørgsmål om, hvad man tør investere i.
Til allersidst: Kan ministeren gøre mig lidt klogere på, om regeringen med den kommende havnestrategi vil forpligte sig på at ændre loven, så vi får en teknologineutral havnelov?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Jeg præsenterer bl.a. havnestrategien her i løbet af første halvår 2025.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-26:
Tak, formand.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Min holdning er, at der er behov for at få taget et livtag med den kollektive transport, vi har i Danmark helt generelt.
Der er steder i Danmark, hvor vi i min optik faktisk ikke kan være den kollektive transport bekendt – og det skal vi gøre markant bedre.
Er det kun med busser?
Der er svaret nej, men busser vil fortsat være en del af rygraden i den kollektive transport.
Vi kører også nu med en satsning på forsøg i forhold til bus på bestilling osv.
Så jeg er jo helt enig i, at det er vigtigt, vi følger udviklingen og statistikker osv.
Det skal dog siges, at i forhold til den tilbagegang, som blev nævnt i den analyse, der kom fra ekspertudvalget, om, at der har været en tilbagegang fra 2015 på cirka 8 pct., synes jeg der stod
, kommer 4-5 pct. af tilbagegangen i busser faktisk, fordi man har erstattet bussen med en letbane- eller metroforbindelse.
Det ændrer ikke på, at der var en tilbagegang, og det kan i sig selv være et udtryk for dårligere kollektive transportmuligheder.
Sådan læser jeg det.
Men det ændrer ikke på, at når vi skal finde løsninger fremadrettet, kan det også være andre greb i værktøjskassen, som skal være med til at sikre den bedst mulige kollektive transport i Danmark, og det gælder jo altså for hele Danmark.
Den udfordring er der til dato ikke nogen, der har løst, og det er derfor, jeg er glad for, at vi snart kan se frem til den her endelige afrapportering fra ekspertudvalget, som forhåbentlig vil give mod til, at Folketinget vil ryste posen godt og grundigt, når vi taler kollektiv mobilitet.
For vi bliver nødt til at gøre det bedre og tænke ud af boksen.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-26:
Ifølge Dansk Industris analyse kørte rutebusserne i 2010 400.000 flere timer på de danske landeveje sammenlignet med i dag.
Faldet i køreplantimer er sket i en periode, hvor danskernes samlede persontransport er steget med 14,5 pct.
Det er muligt, at en del af det er overtaget af letbane osv., men der er trods alt sket et stort fald i antallet af transporttimer på landevejen, samtidig med at persontransportbehovet er steget med 14,5 pct.
Særlig vest for Storebælt har borgerne fået færre busafgange.
I Vestjylland er køreplanstimerne faldet med ikke mindre end 27 pct. fra 2010 til 2024.
Samlet set har alle dele af Jylland, Fyn og Bornholm oplevet en temmelig stor nedgang i køreplanstimer.
Er ministeren enig i, at vi har en ret stor udfordring, som vi skal have løst ret hurtigt?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-26:
Tak for det.
Fru Mette Thiesen nævner jo helt korrekt, at vi for tiden desværre har en epidemi af butikstyverier, som i høj grad er foranstaltet af udlændinge fra forskellige lande rundtomkring i Europas periferi, men også andre steder fra.
Der tror jeg, det er vigtigt at holde sig for øje, at der med den lovændring, vi vedtog, er tale om en bødestraf på minimum 1.000 kr., og at bødestraffen altid overstiger værdien af det stjålne.
Det, vi kan se i meget høj grad blev stjålet af mange af de her især udenlandske statsborgere, er varepartier i store mængder, som i øvrigt også er meget dyre, og det gør jo, at bødestraffene i praksis vil nå ganske højt op.
Derudover er det sådan, at hvis man er blevet straffet for butikstyverier flere gange, vil det også kunne medføre fængselsstraf.
Sophie Løhde (V), 2025-02-26:
Først og fremmest er jeg helt enig med spørgeren i, at det jo ikke er nok, at der er fokus på noget; der skal ligesom også sættes noget handling bag.
Når jeg fremhæver Region Hovedstaden i min besvarelse, er det jo sådan set også blot for at gøre opmærksom på, at vi sætter fokus på det her område fra centralt hold via Folketinget, altså bl.a. via øremærkede midler på forskningsreserven og via initiativer under finansloven.
Så synes jeg også, det er værd at fremhæve det, der i øvrigt sker ude i vores sygehus- og sundhedsvæsen, for at man også kan være med til at løfte den her dagsordenen, altså senest bl.a. med Region Hovedstaden.
Jeg forventer og regner selvfølgelig også med, at der er et fokus på det i de andre regioner.
Som jeg var inde på i min besvarelse, er jeg sådan set åben over for også at drøfte behovet for yderligere tiltag omkring kvinders sundhed i forbindelse med de generelle prioriteringsdrøftelser.
Rosa Lund (EL), 2025-02-26:
Det er egentlig heller ikke, fordi jeg oplever en uenighed med hverken ministeren eller regeringen generelt her; det er mere ligesom bare, hvordan vi så kommer derhen, hvor vi handler.
Der er det, at vi i Enhedslisten foreslår en handleplan, men det kan sagtens være noget andet.
Sophie Løhde (V), 2025-02-26:
Som jeg sagde før, er jeg sådan set åben over for at drøfte behovet for yderligere tiltag som led i de generelle prioriteringsdrøftelser.
Men der er også bare en vigtig ting at sige.
Man siger, at man Enhedslisten gerne vil have en handleplan og andet.
Nu er jeg jo efterhånden vant til at stå her hver onsdag, og det er jo ret mange ønsker, man har i Enhedslisten.
Og det er jo godt, at der er mange ønsker, men vi er jo også nogle, der tilhører nogle partier, som går op i, at det, når man har lange ønskelister, også er en meget god idé, at man kan finansiere de her lange ønskelister.
Derfor er det jo ikke nok blot at have gode idéer til, hvordan man kan bruge flere penge; man er også nødt til at tilvejebringe finansieringen til at kunne realisere dem og gøre det til virkelighed til gavn for dem, det handler om.
Rosa Lund (EL), 2025-02-26:
Jamen ministeren er velkommen til at kalde os for »Ønskelisten«, for vi har masser af ønsker til regeringen, men vi kan også godt finansiere dem.
Det skal sundhedsministeren ikke være i tvivl om.
F.eks. vil vi jo foreslå, at en sådan handleplan vil blive finansieret af, at man indførte en skat på overnormal profit.
Det kan regeringen jo lige tænke over.
Sophie Løhde (V), 2025-02-26:
Det er lige før, at jeg tror, formand, at jeg vil tillade mig at tage min indenrigsministerkasket på i dag, for jeg har jo også ansvaret for at godkende opstillinger af partierne i forbindelse med valg og andet.
Så hvis det skal være at betragte som sådan en direkte anmodning til indenrigsministeren, altså at man gerne vil skifte navn fra Enhedslisten til »Ønskelisten«, så er det noget, vi tager med hjem til ministeriet.
Min pointe er blot, at det er rigtig godt at have mange gode idéer og andet, men der skal også kunne samles flertal i forhold til at tilvejebringe den nødvendige finansiering, og det er fint, at man i Enhedslisten har nogle faste travere, vil jeg sige, som man tager med hver onsdag, og som man kan nævne, men det skal være noget, der kan realiseres, og også noget, der kan vedtages her i Folketinget.
Rosa Lund (EL), 2025-02-26:
Tak for det.
Jeg kender jo udmærket godt forskningsaftalen; det var bl.a. mig, der forhandlede den på vegne af Enhedslisten.
Jeg er helt enig med ministeren i, at det jo er rigtig godt, at der kommer et, må jeg sige tiltrængt fokus, for kvindesygdomme har jo været underbelyst i rigtig, rigtig mange år.
Og det er jo det, vi gerne vil tage et opgør med nu.
Så fokus er godt, men der er nødt til også at være handling, og der kan man jo så sige, at jeg jo bare er heldig, at jeg bor i Region Hovedstaden, hvor man rent faktisk gør noget, men det skulle jo gerne være sådan, at man gør noget på landsplan.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren tænker om at lave en egentlig handleplan for at sikre forskning og behandling af kvindesygdomme.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-26:
Tusind tak.
Af uransagelige årsager var spørgsmålet egentlig stillet til erhvervsministeren, men er så kommet til en anden minister.
Men det er også rigtig fint.
Mener ministeren, at den nye ordning med børneagenter i detailhandelen, hvor ungarbejdere i dagligvarehandelen skal bede andre unge om billedlegitimation, er en god måde at gøre det på, når man let kan indføre digital alderskontrol?
Sophie Løhde (V), 2025-02-26:
Først skal jeg starte med at opklare det.
Der er en god grund til, at spørgsmålet er blevet omstillet.
Det er, fordi det er mig som sundhedsminister, der sidder og arbejder aktivt med, hvordan vi kan sikre, at vi får håndhævet reglerne i forhold til det massive ulovlige salg, der sker af tobak, nikotin og andre produkter, til børn og unge.
For vi har ambitioner om at få nedbragt det alt for store forbrug af tobak og nikotin blandt børn og unge.
For at kvittere indledningsvis vil jeg sige, at jeg meget gerne giver butikkerne mulighed for at kunne bruge digitale løsninger til alderskontrol.
Det er faktisk noget, som vi netop nu sidder og drøfter og arbejder helt konkret med i aftalekredsen bag forebyggelsesplanen, som et bredt flertal i Folketinget indgik, men som Dansk Folkeparti desværre ikke ønskede at være med i for at tage ansvar i forhold til børn og unge.
Men jeg kan fortælle, at de partier, der var klar til at tage ansvar, meget snart kan præsentere en aftale vedrørende netop elektronisk aldersverificering.
Så det tænker jeg må glæde spørgeren.
Så antager jeg, at der henvises til ordningen med unge kontrolkøbere, som vi med forebyggelsesplanen har aftalt at vi beslutter at afprøve.
Vi benytter ikke på Indenrigs- og Sundhedsministeriets område børneagenter.
Der er ført ca. 1.500 alderskontroller med en ung kontrolkøber, og der er aktuelt konstateret overtrædelser i mere end hver tredje kontrol.
Der må jeg bare sige, at det jo er et vanvittig højt tal.
Og det er vanvittig højt, fordi det sådan set i mere end 20 år har været forbudt at sælge spiritus og tobak til mindreårige, og alligevel kan man se i dag, at det er utrolig let for børn og unge at få fat i.
Vi laver ikke aldersgrænser for sjov herinde i Folketinget, men fordi vi har at gøre med stærkt sundhedsskadelige produkter.
Jeg forstår selvfølgelig godt, at det ikke er sjovt at blive taget i at overtræde reglerne som købmand eller kiosk, eller hvad ved jeg.
Det er da træls, ikke mindst nu, hvor bødeniveauet har fået et nøk opad.
Men jeg konstaterer da også, at købmændene nu siger, at de vil sikre, at aldersgrænserne kontrolleres, og det er jo glædeligt, hvis reglerne rent faktisk begynder at blive overholdt.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-26:
Ja, hold da op.
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg simpelt hen er så glad for, at vi ikke er en del af den såkaldte forebyggelsespakke, som er grænsende til sundhedsekstremisme på rigtig mange områder.
Man misser jo fuldstændig at ramme netop det, som vi faktisk drøftede, da vi sad og forhandlede.
Det var nemlig de her kiosker, som solgte puffbars til de unge mennesker.
Der mindes jeg da også, at jeg i hvert fald sagde det her med, at folk, som tjener flere hundredtusinder på at sælge ulovlige puffbars og sikkert også opioider og alt muligt andet skidt, da sådan set er fuldstændig ligeglade med en bøde på 50.000 kr., men at man i forhold til den lille købmand, som faktisk forsøger at overholde reglerne, men hvor en ungarbejder begår en beklagelig fejl, går ned og rammer med en bøde på 50.000 kr. Det var egentlig det, jeg var lidt nysgerrig på.
Så synes jeg jo også, at der er noget grundlæggende problematisk i, at man har børn, som skal agere agenter i det her.
Vi ved jo alle sammen, hvordan det er at være 17 år; vi kan forhåbentlig stadig væk alle sammen huske, hvordan det var at være 17 år.
Og jeg kan da godt forestille mig det, hvis der sidder en ungarbejder, som er 17 år, og som skal sidde og sige nej, hvis der kommer nogle seje drenge fra gymnasieklassen.
Jeg er rigtig glad for at høre, at det her med aldersverifikation er på vej.
Det synes jeg er positivt.
Men måske man så skulle droppe de der børneagenter og udelukkende køre den her elektroniske aldersverifikation i stedet for.
De her købmænd vil jo faktisk gerne overholde reglerne.
Der kan ske fejl, men det er mit klare indtryk, at i hvert fald langt størstedelen faktisk gør en ihærdig indsats.
Der, hvor vi derimod har de her store, massive problemer, er bl.a. de her kiosker, og der er de altså ligeglade med en bøde på 50.000 kr. Så har ministeren tænkt over, om der var nogle ting, man skulle gå ind og skrue på i den her henseende, i særdeleshed efter man måske snart får den her elektroniske alderskontrol?
Sophie Løhde (V), 2025-02-26:
Først og fremmest bliver noget jo ikke mere sandt af at blive gentaget.
Der bliver ikke benyttet børneagenter.
Og at man kun skal køre med elektronisk alderskontrol, er vi snart klar med en aftale om med Folketingets partier forhåbentlig, og så forudsætter det jo stadig, at vi også skal sikre, at der rent faktisk sker en håndhævelse og en kontrol med, at reglerne også efterleves.
Det er jo ikke nok blot at sige, at nu er der mulighed for elektronisk aldersverificering, men vi interesserer os ikke for, om reglerne bliver overholdt.
Det er jo sådan set blot at lukke øjnene.
Man kalder det for sundhedsekstremisme.
At vi er et politisk bredt flertal, der har valgt at tage ansvar for børn og unges sundhed for at sikre, at vi får et lavere forbrug af alkohol, tobak og alle de skadelige nikotinprodukter, har forbudt puffbars og har sikret, at vi så at sige også forhøjer afgifterne på nikotinprodukter og andet, er simpelt hen ikke sundhedsekstremisme!
Mette Thiesen (DF), 2025-02-26:
Det er jo noget vrøvl.
Det er simpelt hen, fordi man er gået så langt nu, at man faktisk er inde at indrette butikkerne for de enkelte købmænd uden overhovedet i øvrigt at have eftertestet, om nogen af de tiltag, man har lavet, har virket.
Så jeg holder fuldstændig fast i, at nej, selvfølgelig er der da helst ikke nogen børn og unge, der skal begynde at drikke eller ryge, men der er altså også nogle forældre, der har et ansvar for det.
Jeg kommer også til at stille yderligere spørgsmål – nu kommer justitsministeren på om lidt – for jeg synes bare, at der er en voldsom diskrepans, i forhold til at der er den her bøde på 50.000 kr., hvis du kommer til at sælge i det her tilfælde noget spiritus til en, der er 17½ år, kontra at en butikstyv, hvis de kommer og rømmer butikken for varer, får en meget, meget lille bøde.
Det er jo også noget af det, der er problemet.
Men mener ministeren, at man fortsat skal bruge de her agent provocateurs – altså de her børneagenter – når man får elektronisk alderskontrol?
Mener ministeren stadig, at det er nødvendigt?
Sophie Løhde (V), 2025-02-26:
Punkt 1: Vi er i gang med en forsøgsordning.
Den har vi aftalt at evaluere, og så vender vi tilbage til det spørgsmål.
Man kan i hvert fald påstå, at der er noget at komme efter, fordi vi foreløbig har set, at i hvert tredje tilfælde bliver de regler, vi har vedtaget, og som har været der igennem 20 år, ikke overholdt ude i detailhandelen.
Punkt 2: Vi er i gang med at indrette butikkerne, får fru Mette Thiesen også sagt i dag.
Der foregår nu et frivilligt samarbejde med detailhandelen, hvor vi i fællesskab tager et ansvar.
Herudover vil jeg sige, i forhold til om man som kioskejer måtte være fuldstændig ligeglad med en bøde på 50.000 kr., at jeg mener, at 50.000 kr. er rigtig, rigtig mange penge.
Det kan mærkes.
Er det nok?
Nej, vi har så sent som i dag også lanceret, at vi nu laver fælles kontrolaktioner, ikke blot med Sikkerhedsstyrelsen for at kontrollere aldersgrænser, men også i samarbejde med toldmyndighederne, skattemyndighederne, Arbejdstilsynet og fødevaretilsyn for at sætte ind over for nogle af alle de ulovligheder, der foregår i kioskerne i forhold til salg af ulovlige fødevarer og andre ting.
Så vi sætter bredt ind med paletten.
Det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti heller ikke her er med til at tage ansvar.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-26:
Mener ministeren, at det er i Danmarks forsvarspolitiske interesse at stille baseområder til USA’s militærs eksklusive rådighed i Skrydstrup, Karup og Aalborg i en situation, hvor USA’s præsident – uden ukrainsk deltagelse – fører forhandlinger med Rusland om fred i Ukraine og udtaler, at Zelenskyj er diktator, og at Ukraine startede krigen?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-26:
Ligesom vi også i sidste uge havde lejlighed til at diskutere det her i Folketingssalen, svarede jeg jo også i sidste uge – og det vil jeg også gerne understrege i dag – at Europa står i en meget alvorlig sikkerhedspolitisk situation, vel en af de mest alvorlige i årtier.
Det ændrer de igangværende samtaler om krigen i Ukraine ikke på.
Derfor har Danmark fortsat en meget stærk interesse i at have et tæt forsvarssamarbejde med USA.
Som jeg også gentagne gange har nævnt, er det transatlantiske samarbejde vigtigt, både for Europa, men ikke mindst for Danmark.
Det skyldes jo ikke mindst det arbejde, vi har set igennem de seneste 75 år.
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at udbygge og styrke det samarbejde, både for Europas og også for Danmarks sikkerheds skyld.
At indgå en forsvarssamarbejdsaftale med USA er derfor, synes jeg, både naturligt og fornuftigt.
Aftalen forbedrer USA's adgang til Danmark og Østersøen, og den styrker dermed NATO's kollektive forsvar og afskrækkelse i vores nærområde.
Det øger også USA's militære mobilitet her i regionen, og det styrker Danmarks rolle som bagland i NATO.
I en tid med krig i Europa synes jeg, at der i udpræget grad er brug for at se på, hvordan vi står stærkest muligt sikkerhedspolitisk, og der synes jeg, at den her aftale er med til at gøre det.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-26:
Tak for svaret.
Det er korrekt, at vi havde en lignende, parallel diskussion i sidste uge, og der er jo en grund til, at jeg også stiller et spørgsmål i denne uge om det samme emne, nemlig om det virkelig er i Danmarks forsvarspolitiske interesse at stille baseområder til rådighed eksklusivt for USA i den her situation.
I sidste uge handlede det om Vance, der havde udtalt nogle ting, og i den her uge er det så med afsæt i Donald Trumps kommentar om, at den ukrainske præsident er en diktator, og at Ukraine har startet krigen, hvilket jo står i skærende kontrast ikke bare til, hvordan vi i Europa og Danmark opfatter situationen, men også til virkeligheden, nemlig at det er Rusland, der er den ultimative aggressor i krigen.
Det grundlæggende spørgsmål og grunden til, at vi tager det op igen, er selvfølgelig, at der vedbliver at komme begivenheder i USA eller udmeldinger og aktiviteter fra USA's side, der sætter grundlæggende spørgsmålstegn ved det, som forsvarsministeren siger, nemlig at det transatlantiske samarbejde er vigtigt og tæt.
Er situationen ikke den, at USA løber fra det, og at det ikke er et spørgsmål om, at Danmark eller Europa skal fravælge noget, men at USA med alle sine gerninger og udtalelser i de seneste uger løber bort fra det transatlantiske samarbejde og er i frontalangreb på det, som det hviler på af fælles sikkerhedspolitiske interesser?
Og er det så ikke i den situation ekstremt sårbart for Danmark at indgå en 10-årig aftale om at aflevere nøglerne til dele af vores territorie, så USA kan føre sin forsvarspolitik?