runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-03:
Det nytter jo ikke noget, hvis alle 98 kommuner arbejder for, at de hver især skal have sådan et center, for det er der ikke grundlag for.
Jeg har også bemærket, at Esbjergs borgmester har henvendt sig til ledelsen i KL med sit ønske, og jeg synes også, det er helt relevant at gå den vej, fordi vi jo i regeringen forhandler med KL og meget gerne vil have en fælles model for finansieringen af de her centre og også gerne vil have, at hvis der skal åbnes flere adresser, så sker det i samarbejde med KL og efter drøftelser med dem.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at ministeren har hæftet sig ved, at der ikke er et center vest for den jyske højderyg.
Så håber jeg også, at ministeren har hæftet sig ved, at i den henvendelse, der er kommet fra borgmester Jesper Frost Rasmussen fra Esbjerg Kommune, er der faktisk opbakning fra seks øvrige kommuner, som har nøjagtig den samme tilgang til den her problemstilling, som Jesper Frost Rasmussen giver udtryk for, nemlig at man mangler et center i den vestlige del af Jylland, og at det ikke er rimeligt, at man skal rejse mere end 100 km for at få den samme service, som hvis man ellers var bosiddende i nærheden af et sådant center.
Så samlet set er det syv kommuner, som har henvendt sig til ministeren med henblik på at sikre, at man får mulighed for at give den internationale arbejdskraft den service, som de mennesker selvfølgelig også har krav på.
Det håber jeg også at ministeren har hæftet sig ved.
Joy Mogensen (S), 2021-02-03:
Som jeg også redegjorde for under det forrige spørgsmål, er vi i gang med et forhandlingsforløb, og det sidste materiale er blevet udsendt her tidligere i dag.
Så jeg har ikke haft lejlighed til at indhente kommentarer fra alle kulturordførere, og selv om regeringen kan mange ting, kan vi jo ikke danne et flertal her i Folketinget, men sidst vi mødtes i kulturordførerkredsen, var der et flertal for at gå videre med en § 5-bevilling.
Det håber jeg kun at det tilsendte og analyserede materiale vil underbygge, sådan at flere partier har lyst til at tilslutte sig den konklusion, men det må altså afvente den endelige forhandling i næste uge.
Andreas Steenberg (RV), 2021-02-03:
Ministeren får chancen igen, for ministeren har jo ikke fået standset ulykken.
Jeg stiller det her spørgsmål i november, og i december adskiller man det her dansk-ukrainske par, selv om de venter barn.
Så man har jo ikke standset ulykken.
Der er to mennesker, der skal være forældre sammen, der burde have lov til at bo sammen i Danmark, men nu skal de altså blive forældre hver for sig, og en lille dansk statsborger skal fødes i Ukraine i stedet for i Danmark.
Der må da kunne gøres et eller andet, minister.
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-03:
Altså, førstehjælpens trin to er jo at yde førstehjælp, og i det her konkrete tilfælde er det selvfølgelig sådan, at sager, der er afgjort på et fejlagtigt grundlag, skal genoptages, og jeg har en klar forventning om, at myndighederne, dvs. Udlændingenævnet og Udlændingestyrelsen, selvfølgelig lever op til deres sagsbehandlingsansvar.
Derfor har jeg også svært ved at forestille mig, at det skal tage 24 måneder, som spørgeren henviser til, før der kommer en ny afgørelse i den sag.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-02-03:
Det er meget sjovt at opleve en minister, der sætter spørgsmålstegn ved vores måde at stille spørgsmål og have debatten på her i Folketinget, og når man skal svare, henviser man til, hvad andre kulturordførere måtte mene, for jeg spurgte jo netop til ministerens syn på, om der var noget, der havde ændret sig, siden det brede flertal før jul sagde: Vi ønsker at fastholde en bevilling til Fredericia Teater som hidtil.
Det, jeg simpelt hen undrer mig over, er, hvorfor det er så svært for ministeren at være klar i mælet om, at hvis det står til ministeren og det flertal, der var allerede var før jul, så er det klart, at Fredericia Teater fastholder deres bevilling på det hidtidige niveau.
Joy Mogensen (S), 2021-02-03:
Mange tak.
Det er, fordi jeg opfattede spørgerens spørgsmål som generelt.
Jeg oplever, at spørgeren gerne vil have, at jeg konkluderer på det her og bruger det flertal, der er nu.
Det kan også godt være, at det er det, der bliver resultatet, men min erfaring med forhandlinger er, at hvis man gerne vil have et bredere flertal, så skal man også give plads til de spørgsmål, der måtte være.
Der var et klart flertal før jul bestående af bl.a. spørgerens parti og regeringen, der ønskede at gå videre med § 5-bevillingen, men spørgeren må jo også selv spørge sin egen kulturordfører, hvorfor han så valgte også at ville tage den her tid for at få det nærmere underbygget.
Jeg synes kun, at de oplysninger, vi har fået, underbygger, at man kan gå videre, men det skal vi jo vende i kulturordførerkredsen, inden konklusionen bliver draget.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-02-03:
Jeg synes, vi har set, at det er særdeles nyttigt med de her muligheder for at stille spørgsmål her onsdag eftermiddag.
Så jeg vil runde af med at sige tak til ministeren for at vedstå sig det flertal, der viste sig allerede før jul, om at fastholde bevillingen til Fredericia Teater.
Jeg hører ministeren sige, at det står hun klart ved og er enig i, og jeg forstår også, at ministeren vil sørge for, at Fredericia Teater får besked i løbet af næste uge, sådan at man kan gå ind i uge 7 med sikker vished for, at man fastholder tilskuddet på det hidtidige niveau.
Joy Mogensen (S), 2021-02-03:
Mange tak.
Tak for anerkendelsen.
Så jeg ser bestemt frem til forhåbentlig at kunne sende det her svar i næste uge – forudsat at der stadig væk er et stort flertal.
Det lyder det på spørgeren som om der er, men konklusionen bliver draget i næste uge.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-03:
Tak, formand.
Vil ministeren forholde sig til, om det er rimeligt, at sagsbehandlingstiden af et udvalgsspørgsmål er op til 6 måneder, når den normale svarfrist, jf. Folketingets forretningsordens § 8, stk. 6, er på 4 uger?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-03:
Jeg har en klar forventning om, at de myndigheder, der sagsbehandler, gør det på den korrekte måde, og den korrekte måde ville ikke være at lægge en sag, der er truffet på baggrund af en fejlagtig oplysning, nederst i bunken.
Det ville ikke være den korrekte måde.
Så jeg er helt tryg ved, at det skal de nok få håndteret, både Udlændingenævnet og Udlændingestyrelsen.
Det er jo heller ikke dem, skal jeg skynde mig at sige, der sådan set har begået en fejl.
De har jo administreret efter de bekendtgørelser, vi har udstedt fra ministeriet.
Det er i ministeriet, fejlen ligger.
Andreas Steenberg (RV), 2021-02-03:
Men den aktuelle sagsbehandlingstid i Udlændingenævnet er 14 måneder, og så bliver det sendt tilbage til Udlændingestyrelsen, hvor den gennemsnitligt er 10 måneder.
Det giver 24 måneder.
Så kan ministeren ikke tage initiativ til at få rettet den her fejl op og ikke kun få standset fremtidige fejl?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Jeg vil godt gentage, at jeg faktisk synes, det er vigtigt, at vi ikke kører for mange standardkasser ned over det her, men faktisk tager udgangspunkt i den enkelte studerende, som af den ene eller den anden grund har brug for støtte og hjælp i den her sammenhæng, og den konkrete uddannelse, personen går på.
For der er ingen grund til, at et handicap bliver et problem over hele linjen nødvendigvis.
Det er heller ikke sagen, at hvis man er i bedring, sidder man fast i en kasse.
Altså, jeg synes faktisk, vi skal holde fast i den individuelle vurdering, også holdt op imod den uddannelse, man går på, for det her handler jo om alt lige fra at skulle være læge til at skulle være pædagog til at skulle være maskinmester.
Der er meget stor forskel derude, og det skal der være plads til at tage højde for.
Det engagement og det mål er prisværdigt, og det deler jeg, og jeg vil egentlig også godt takke for at blive ved med gentagne gange at holde os til ilden i den her diskussion.
Tværtimod har jeg også løbende en interesse i at dykke ned i lige præcis de miljøer, som oplever det her til hverdag.
Vi har jo også i beretningen en pil, der viser fremad i forhold til at afdække, hvad der yderligere kan gøres.
Det er besluttet her undervejs i corona, og derfor er det stadig væk et arbejde, der er i proces, i forhold til at få afdækket, hvad man kan tage fat i af yderligere ting, og det er selvfølgelig også noget, som vi igen skal drøfte med ordførerkredsen, når vi er kommet det nærmere.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
Men jeg kan jo ikke lade være med at tænke på nu, hvor ministeren siger, at der skal vurderes for hver eneste uddannelse, om det er reelt og berettiget og nødvendigt, eller om man godt kunne sige, at hvis vi har en, der er blind, eller en, der har en psykisk sygdom, ville vi faktisk godt kunne lave en vurdering på det på forhånd – at man faktisk godt ville kunne gå ind og sige, at det ville vedkommende sådan set godt kunne få, både den hjælp, der skal til, og også det su-handicaptillæg.
Ville det være så umuligt?
Peter Skaarup (DF), 2021-02-03:
Nu spørger så statsministeren igen: Hvordan forholder statsministeren sig til det?
Vi har en gruppe, som Folketinget har nedsat, og som har gennemarbejdet alt omkring den her sag, der siger til Folketinget, at det var ikke var på myndighedernes anbefaling.
Hvordan forholder statsministeren sig til det?
Vil statsministeren beklage over for befolkningen, at man førte befolkningen bag lyset?
Mette Frederiksen (S), 2021-02-03:
Jeg forholder mig på samme måde, som jeg har gjort hele vejen igennem, og som jeg lige har redegjort for her, nemlig til, hvilken rådgivning vi har fået, og hvilke politiske valg vi har truffet – i øvrigt et politisk valg, som jeg er ualmindelig stolt af.
Havde vi ikke truffet det politiske valg den dag, den 11. marts, havde der givet været mange flere syge danskere og desværre også mange flere døde danskere.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-03:
Og tak til statsministeren for svaret.
I fredags fik vi jo rapporten fra professor Jørgen Grønnegård Christensen, der har undersøgt, præcis hvad der er foregået omkring det pressemøde og optakten til det, og han udtaler i den forbindelse følgende: »Den måde, som statsministeren kommunikerer på, genspejler ikke de faktiske forhold«.
Hvordan forholder statsministeren sig til det?
Mette Frederiksen (S), 2021-02-03:
Det er som bekendt et spørgsmål, jeg efterhånden har haft lejlighed til at besvare en hel del gange her i Folketinget, ikke mindst i samrådet i Udvalget for Forretningsordenen den 9. juni.
Jeg redegjorde der for, at da smittetallene i de sidste dage op til den 11. marts steg eksplosivt, vurderede Statens Serum Institut, at vi var højere oppe på smittekurven, end vi havde troet få dage før, og at med den hast, smitten spredte sig, kunne det gå rigtig galt i Danmark.
Statens Serum Institut vurderede derfor, at det så ud til at være det rigtige tidspunkt at sætte ind og bryde smittekæderne og samtidig minimere unødig aktivitet.
På den baggrund og på baggrund af den rådgivning, regeringen modtog fra øvrige relevante myndigheder, herunder den såkaldte AC-gruppe, traf regeringen den politiske beslutning at nedlukke store dele af samfundsaktiviteten.
Beslutningen om nedlukning og den nærmere udformning heraf – hvad der skulle lukkes ned, og hvad der skulle fortsætte – var en politisk beslutning.
Det var den politiske handling på og omsættelse af den samlede rådgivning fra myndighederne.
Jeg vil gerne sige det meget klart: Regeringen har ikke på noget tidspunkt ønsket at fralægge sig ansvaret for nedlukningen, tværtimod, og jeg er i øvrigt ikke enig i, at regeringen i forhold til beslutningen om nedlukning og de mange andre beslutninger, der blev truffet i marts sidste år, skulle have efterladt et indtryk af, at regeringens beslutninger baserede sig en til en på anbefalinger fra sundhedsmyndighederne eller andre myndigheder, for den sags skyld.
Det var ikke på nogen måde det, der var ment med den omtalte sætning, det var ikke budskabet på pressemødet eller på de næste mange pressemøder, for den sags skyld.
Her understregede regeringen og jeg selv gentagne gange, at regeringens beslutninger var udtryk for et politisk valg, at regeringen anlagde et forsigtighedsprincip, at vi hellere gjorde for meget end for lidt og hellere handlede for hurtigt end for langsomt.
Det står jeg fuldstændig ved, og det er nok en af grundene til, at Danmark relativt set har klaret sig så godt igennem den her krise.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-03:
Spørgsmålet lyder sådan her: Mener statsministeren, at regeringen har talt usandt over for befolkningen på pressemødet den 11. marts 2020, da statsministeren sagde, at nedlukningen skete på baggrund af myndighedernes anbefaling?
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
Jeg er meget enig med den fungerende finansminister i, at det er meget dygtige medarbejdere, vi har i SSI, som sådan set kun gør det, de bliver bedt om.
Og det, jeg har forstået, er, at Sundhedsministeriet har bedt Statens Serum Institut om at lave en beregning, hvor man klasker alting sammen, og de siger, at hvis man gjorde det her på mandag, altså i forhold til detailhandel og uddannelser og hele molevitten på en gang, så ville vi have en katastrofal smitteudvikling.
Så det er sådan set ikke medarbejderne i SSI, jeg kritiserer, det er sundhedsministeren, jeg kritiserer.
Derfor siger jeg også nu til de to ministre: Skal vi ikke blive enige om, at de beregninger, vi laver, for fremtiden er nogle, vi rent faktisk kan bruge til noget, altså at vi får lavet nogle beregninger, som går målrettet på forskellige typer af erhverv, forskellige områder og meget gerne så langt ned i tragten, som vi overhovedet kan, fordi vi sådan set er enige om punkt 2, nemlig at det, vi skal fremadrettet, er at lave nålestiksoperationer i lighed med det, vi gjorde for 0.-4. klasse, at vi åbner gradvis, at vi åbner fleksibelt, og at det er det, der ligesom kommer til at ske fremadrettet?
For alternativet er det, som Statens Serum Institut sådan set lagde op til og i hvert fald beregnede på, og som jeg lidt har haft opfattelsen har været regeringens holdning indtil nu, altså en sådan alt eller intet-betragtning.
Og det synes jeg er en voldsomt ufleksibel måde at kigge på genåbningen på.
Så vi skal jo bare gøre det samme, som vi sådan set var gået i gang med.
Og derfor synes jeg, at konklusionen på det her er, og som jeg synes er rart at vi har fået trukket regeringen til truget omkring, at vi siger, at vi bliver nødt til at have nogle mere præcise beregninger, og at vi bliver nødt til at have en fleksibel genåbningsstrategi.
Det synes jeg er konklusionen, og vi er i Venstre glade for, at regeringen har lyttet til det gode råd fra Venstre.
Morten Bødskov (S), 2021-02-03:
Min opfattelse er helt bestemt, at det grundlag, referencegruppen har lavet, er et udmærket grundlag for de drøftelser, der vil være i kredsen, hvor det her bliver drøftet.
Det baserer sig jo på forskellige vægte og dermed også forskellige anbefalinger om, at hvis man står i x situation, hvad man så y kan gøre, og det føler jeg mig helt tryg ved.
Og det er ikke for at snakke meget mere udenom, men jeg vil bare sige til ordføreren, at jeg også er helt tryg ved, at de drøftelser tager man der, hvor man skal have dem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-03:
Jeg er sådan set enig i, at SSI har gjort et godt stykke arbejde.
Der var måske lige en lille svipser omkring minkene, hvor man ikke var helt enige med regeringen, men lad det nu ligge.
Der har været lidt uenighed omkring den her referencegruppe, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren bare lige kan bekræfte, at det, som de har lavet, jo ikke er en prioriteret rækkefølge.
De har opsat nogle forskellige scenarier med fire forskellige segmenter, og derefter skal der så være en politisk beslutning om, hvad det skal være.
Det er, som om det lidt er fremgået, at nu har de lavet sådan en rækkefølge, som vi politikere så sandsynligvis skal bruge.
Men er det ikke korrekt forstået, at det ikke er en rækkefølge, de har lavet, men vurderinger inden for fire forskellige segmenter, og så er det en politisk beslutning?
Morten Bødskov (S), 2021-02-03:
Altså, det tilkommer ikke mig at blande mig i kommunikationsindsatsen fra de forskellige myndigheder.
Mit indtryk af SSI er, at de gør det fremragende, og de har været en usædvanlig dygtig, værdsat myndighed i håndteringen af det her, som jeg på ingen måder – og det håber jeg ingen ville – ville have undværet.
Derfor har jeg intet grundlag for at kritisere noget som helst for at sige det, som det er.
For så vidt angår strategi for genåbning, er regeringens linje jo meget klar – det er via referencegruppen, og den dialog vil blive taget med Folketingets partier.
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
Tak for det, og tak til finansministeren for at svare på regeringskollegiets vegne her til sidst, som jeg forstår det.
Skal vi ikke være enige om, at den der SSI-offentliggørelse, der kom her tidligere på dagen, og hvor man ligesom har klasket hele detailhandelen og uddannelsesområdet sammen i en eller anden redegørelse for, hvad der ville ske, hvis man åbnede alting her på mandag, ligesom er en saga blot?
Og jeg siger det nu, fordi det, som jeg forstår det, er på bestilling fra Sundhedsministeriet.
Jeg kan simpelt hen ikke se værdien af sådan en offentliggørelse nu og her, og jeg skal høre – for jeg kan forstå, at vi er enige om, at der skal ske en fleksibel genåbning af Danmark – om vi ikke er enige om, at sådan en offentliggørelse har en meget begrænset værdi.
Så det er det ene, jeg vil spørge om.
Det andet, jeg vil spørge finansministeren om, er, om vi på bagkant af den her forespørgselsdebat er enige om, at det, der skal til, er isolerede genåbninger og det er flere fleksible genåbninger med udgangspunkt i mange af de redskaber, vi har lært at kende igennem de sidste 10-11 måneder.
Morten Bødskov (S), 2021-02-03:
Altså, for så vidt angår restriktionerne for eksplicitte erhverv, synes jeg, det rigtige vil være at stille et skriftligt spørgsmål, og så kan man få et mere eller mindre præcist svar på det.
Men i forhold til de økonomiske vilkår er det jo små og mellemstore virksomheder, som vi har flest af i Danmark, og min opfattelse er i hvert fald, at de ordninger, vi har lavet, om eksempelvis rentefrie lån hjælper dem.
Det kan man låne rentefrit i op til 10,5 måneder.
Det er noget, der hjælper små og mellemstore virksomheder, at de kan vente med at betale det.
Mette Frederiksen (S), 2021-02-03:
Jeg mener, at præmissen for det spørgsmål er ganske forkert.
Jeg tror ikke, at der er nogen i Danmark, der har været i tvivl om, at det var udtryk for en politisk beslutning at lukke landet med.
Men det var ikke en politisk beslutning, der blev taget ud af det blå.
Den tages på baggrund er den rådgivning, vi får i dagene op til den 11. marts.
Og så tages den i øvrigt også på baggrund af noget andet, nemlig da vi ser militærkonvojer, militærkøretøjer hente ligene i et andet europæisk land, fordi man ikke på det tidspunkt havde fået tøjlet situationen dér.
Det var derfor, vi gjorde, hvad vi gjorde den 11. marts.
Jeg håber egentlig, at Dansk Folkeparti bakker op om den beslutning, der blev truffet den 11. marts – og i øvrigt fortsat bakker op om, at vi skal have epidemien under kontrol i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Jo, men det er jo slet ikke det, det handler om, vil jeg sige til statsministeren.
Det, det handler om, er, at der nu for nylig er sat en barre her i Folketinget for, hvordan ministre kommunikerer og hvad de siger dels til Folketinget, dels til offentligheden.
Nu er det jo ikke hr. Peter Skaarup eller mig, der anfører, at det, som statsministeren har sagt til offentligheden og dermed til Folketinget, bare er usandt.
Altså, det er en professor, der har siddet efter alle kunstens regler og gennemgået tingene og har set, hvad der er sagt, og om det så svarer til de ting, der ligger bag ved, når man ser på SSI osv.
Og der er det jo bare den helt nøgterne konstatering af hr. Jørgen Grønnegård, at «den måde, statsministeren kommunikerer på, genspejler ikke de faktiske forhold«.
Der er det vel ikke for meget så at bede om, at statsministeren beklager, at den måde, statsministeren har kommunikeret på, ikke afspejlede de faktiske forhold.
Jeppe Kofod (S), 2021-02-03:
Jeg håber, at hr. Morten Messerschmidt lytter til, hvad jeg svarer, fordi det har jeg allerede givet svar på en gang.
Derfor er bestemmelserne netop indskrænket til investors koncerninterne udstationeringer for en snæver gruppe af højt kvalificeret personale, hvor der er tale om midlertidigt ophold.
Formålet er således ikke at åbne adgangen til arbejdsmarkedet, som jeg også nævnte før.
Jeg skal lade være med at gentage mig selv, men det har jeg sagt et par gange nu.
I øvrigt vil jeg i forhold til de pågældende personalekategorier henvise spørgeren til udlændinge- og integrationsministeren.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Hvad betyder det så?
Betyder det, at der ikke kommer nogen kinesere efter den her aftale?
Fysiske personer er jo i modsætning til juridiske personer.
Men betyder det så, at det her skal forstås på en sådan måde, at der ikke kommer nogen kinesere overhovedet?
Hvad er det for nogen arbejdstagere, man taler om, hvis det ikke er fysiske personer?
Er det robotter, eller hvad?
Jeppe Kofod (S), 2021-02-03:
Med fare for at gentage mig selv er bestemmelserne netop indskrænket til investors koncerninterne udstationeringer for en snæver gruppe af højt kvalificeret personale.
I øvrigt står der sort på hvidt i aftalen, at – jeg citerer –
artiklen ikke finder anvendelse på foranstaltninger, der påvirker fysiske personer, der søger adgang til modpartens arbejdsmarked.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Men det, der står i artikel 6bis, punkt 4, sidste punktum, og som oplister det, man forstår ved specialister, er – og igen med formandens tilladelse – folk, der har kendskab til virksomhedens »production, research equipment, techniques, processes, procedures or management.«
Det er altså produktion, udvikling, teknik, processer, procedurer og management.
Det sidste tror jeg ikke der findes et dansk ord for, formand.
Er det ikke en meget, meget bred vifte af folk, der altså nu kan komme ind på det danske, europæiske, EU's arbejdsmarked uden om de almindelige visumregler?
Jeppe Kofod (S), 2021-02-03:
Jeg sagde i spørgetiden den 20. januar, at aftalen ifølge Kommissionen ikke indeholder bestemmelser om liberalisering af adgangen til det europæiske arbejdsmarked eller ændringer i visumregimet, men i vid udstrækning følger samme tilgang som i dag.
Derfor er bestemmelserne netop indskrænket til investors koncerninterne udstationeringer for en snæver gruppe af højt kvalificeret personale, og hvor der er tale om midlertidigt ophold.
Formålet er således ikke at åbne adgang til arbejdsmarkedet.