Mai Mercado (KF), 2024-10-22:
Tak, formand.
Den 22. juni 2023 fandt Højesteret, at det altså ikke er strafbart at flage med fremmede nationers flag, og den retstilstand, som alle ellers har levet efter siden 1915, viste sig ikke at holde – til stor overraskelse for alle.
Det betød, at Justitsministeriet jo måtte ophæve den bekendtgørelse, som altså forbød flagning med fremmede landes flag, og det betyder, at der i dag kan flages frit med alle udenlandske flag.
Siden hen fremsatte Danmarksdemokraterne et beslutningsforslag, som pålagde regeringen at fremsætte et lovforslag om forbud mod at flage med fremmede nationers flag; et beslutningsforslag, som i øvrigt blev vedtaget af et bredt flertal med regeringen, Danmarksdemokraterne, Konservative og Dansk Folkeparti.
Derfor har vi også set frem til lovforslaget i dag, som altså er pålagt af Folketinget.
For Det Konservative Folkepartis vedkommende kan jeg sige meget klart, at vi ønsker at give det danske flag, verdens ældste flag, en helt særlig plads i Danmark.
For Dannebrog er ikke bare et flag, som en flok politikere er blevet enige om, sådan som det har været i andre lande.
Vores flags historie går langt længere tilbage.
Dannebrog samler os som land og som folk.
Det har en stor betydning for vores historie, vores identitet og også vores fællesskab.
Dannebrog forener folket og skaber en følelse af samhørighed for alle danskere og gør det dermed til en de vigtigste markører for dansk kultur og national stolthed.
Derfor er Dannebrog også helt afgørende for den nationale sammenhængskraft, og netop derfor var det jo også vigtigt at få retstilstanden bragt tilbage, således at alle ved, at i Danmark flager vi med Dannebrog.
Så er der alle undtagelserne, som er blevet stadfæstet i kongelige resolutioner gennem årene.
Det gælder det færøske flag og det grønlandske flag, som der kan flages med i hele Danmark uden tilladelse, og det bakker vi varmt op om.
Det er vigtigt, at rigsfællesskabets flag har en fremtrædende plads i Danmark, og det bør også stå tydeligt i en flaglov.
Men det gør det faktisk ikke.
Det færøske flag og det grønlandske flag er nævnt i afsnit på linje med NATO og EU, til trods for at de to flag er så langt mere betydningsfulde og bør nyde en særlig opmærksomhed.
Så skal regeringen have en ros for, at Justitsministeriet fremover får bemyndigelse til at undtage nærmere bestemte nationalflag, således at det som følge af eksempelvis krigen i Ukraine fortsat vil være tilladt at flage med det ukrainske flag.
Det er godt.
Vi har tidligere ved debatten her i Folketinget netop efterlyst den fleksibilitet.
Men der er også kritik af lovforslaget i høringssvarene, og jeg vil fokusere på tre kritikpunkter.
Det var jo oplagt at skabe en større opmærksomhed om udbredelsen af vores flag og ikke kun fokusere på de sådan formelle regler, der er om flagning.
Lovforslaget har også fået kritik af Dannebrogs-Samfundet for kun at adressere flagning fra stænger og altså ikke eksempelvis flagguirlander.
Tidligere omfattede forbuddet altså også flag fastgjort på fast ejendom.
Når man ikke medtager flag fastgjort på fast ejendom, åbner det for, at eksempelvis ghettoområder kan flage løs med de flag, man ønsker.
Hvis man tager hr. Frederik Vads tredje erkendelse alvorligt, som jo netop sigter på dem, som undergraver det danske samfund indefra, dem, der udnytter eksempelvis det danske beboerdemokrati til at underløbe danske værdier, så synes det mærkværdigt, at man ikke har taget flagning på fast ejendom med.
Lovforslaget får faktisk også kritik fra Dannebrogs-Samfundet, fordi det tyske flag helt undtages fra forbuddet af hensyn til det tyske mindretal.
Det kunne vi i Konservative også godt have bakket op om, skal jeg hermed sige.
Så overordnet set kan Konservative støtte lovforslaget.
Men vi er bekymrede for flagning i ghettoerne.
Vi kommer til at adressere det i udvalgsbehandlingen, og dermed kommer vi forventelig til at stille en række spørgsmål og også stille ændringsforslag.