runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Jeg tror, at der er privatskoler, der gør et rigtig godt stykke arbejde, ja, jeg ved, at der er private institutioner, der gør et rigtig godt stykke arbejde.
Jeg har lige været ude i en økologisk naturbørnehave, som er privat, så det ved jeg.
Men jeg er nu stadig af den opfattelse, at hovedårsagerne til, at man forlader de kommunale institutioner for tiden, er: punkt 1, at man ikke oplever, at der er ansatte nok i daginstitutionerne, hvorfor jeg mener, at vi skal indføre minimumsnormeringer, og punkt 2, som Dansk Folkepartis ordfører sagde, at forældrene mener, at der er for meget fokus på dokumentation, på læreplaner og på test og for lidt fokus på kerneopgaven.
Det tror jeg er grundene til, at man forlader de kommunale institutioner, og det er jo nogle ting, som vi gerne vil have lavet om på.
Men det ændrer ikke ved, at vi mener, at der i de private institutioner skal være ordentlige lønog arbejdsvilkår, hvilket er det primære formål med det her forslag.
Anni Matthiesen (V), 2017-01-17:
Også tak fra min side til SF's ordfører for at rejse den her vigtige debat.
Jeg må også sige, at jeg anerkender, at SF's ordfører undervejs i debatten her i salen i dag siger, at der måske var en lille skrivefejl i beslutningsforslaget.
For jeg må sige, at jeg havde forberedt nogle lidt andre spørgsmål til ordføreren, i forhold til om man ikke bakker op om den danske model.
Karina Adsbøl (DF), 2017-01-17:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti har valgt endnu en gang at indkalde til en forespørgselsdebat om Barnets Reform og kommunernes implementering af denne, da det er vigtigt fortsat at have øget fokus på området.
Sidst vi havde en forespørgselsdebat om implementering af Barnets Reform, var i 2014, hvor den daværende minister på vores alle sammens foranledning sendte et hyrdebrev ud til kommunerne, hvor det blev slået fast, at børn skulle høres, og at udsatte familier og børn skulle hjælpes.
Med hyrdebrevet blev der også sendt bilag ud til kommunerne om erfaringerne fra ministeriets taskforce på børneområdet.
Taskforcen havde fundet en række problemstillinger, som gik igen i en række kommuner.
Generelt påpegede taskforcen således følgende problemstillinger: Manglende eller mangelfulde børnefaglige undersøgelser, fravær af børnesamtaler samt generel inddragelse af barnet, manglende eller mangelfulde handleplaner, manglende overholdelse af tidsfrister og utilstrækkelig reaktion på alvorlige underretninger.
Men erfaringerne fra taskforcen understregede også, at der ikke findes en simpel løsning på disse udfordringer.
Generelt blev det anbefalet kommunerne at have fokus på at prioritere faglig ledelse på sagsbehandlingsområdet, at sikre en ledelsesmæssig opfølgning på sagsbehandlingens konkrete juridiske og socialfaglige kvalitet, at sagsbehandlerne har de nødvendige socialfaglige og juridiske kompetencer, at følge op på indsatsen i de enkelte sager som led i det personrettede tilsyn, at der er klare arbejdsgange, at der er fokus på implementering af lovgivning og politikker, at sikre, at der arbejdes ud fra et fælles socialfagligt grundlag med udgangspunkt i fællesfaglige metoder og systematikker, og at der er en hensigtsmæssig praksis på området i forhold til journalføring.
Statsrevisorerne er også kommet med en beretning i august 2016 om indsatsen over for anbragte børn.
Der er kritik af kommunernes håndtering af sager om anbragte børn.
Ifølge statsrevisorerne overholder landets kommuner ofte ikke loven, når de vælger at fjerne børn fra deres forældre.
Det er eksempelvis de obligatoriske samtaler med børnene samt udarbejdelsen af handlingsplaner, der nedprioriteres.
Den lovgivning, vi har lavet, skal sikre, at kommunerne foretager de nødvendige undersøgelser, udarbejder handlingsplaner og gennemfører samtaler med børnene og de pårørende.
Faktum er, at vi fra landspolitisk side sagtens kan lave en rigtig god lovgivning, men hvis ikke den implementeres og føres ud i livet i kommunerne, er den ikke meget værd.
I løbet af årene har vi haft mange samråd og forespørgselsdebatter, hvor den siddende minister er blevet bedt om at rette op på fejl og mangler i systemet.
På baggrund af statsrevisorernes beretning må vi konstatere, at vores kamp for at forbedre vilkårene for anbragte børn og unge langtfra er slut.
Jeg ser frem til debatten i dag, og jeg er sikker på, at uanset politisk ståsted er det her et vigtigt område, som vi alle kan blive enige om at der fortsat skal arbejdes på at forbedre, og som vi fortsat skal have fokus på politisk.
Tak for ordet.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-17:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Hvis det var det, der var udgangspunktet for det beslutningsforslag, man har sendt ud, så kunne man jo have skrevet det i beslutningsforslaget, men det står der jo ikke noget om.
Det, der står noget om, er, at private institutioner tiltrækker uuddannet arbejdskraft, og det er jeg bare ikke enig i.
I forhold til social dumping kan vi sagtens være enige, men der kan man bare sige, at det jo er noget, de kan træffe beslutning om ude i de lokale byråd,
så længere er den jo ikke.
Hvad angår uddannet personale, anerkender vi jo fuldt ud, at der er behov for uddannede pædagoger, men ikke i den grad, som SF ønsker det.
Der er jeg bare ikke enig.
Jeg er enig i, at der skal være noget pædagogisk sparring, og at der også skal være en vis grad af uddannet personale, men igen må det være op til kommunalbestyrelserne at finde ud af, hvordan de vil løse det.
Vi vil altid gerne være med til at se på eksisterende problematikker, og vi vil meget gerne indgå i en dialog om det.
Hvad angår lige konkret at skulle tage stilling til det her, så vil jeg hellere have, at der bliver fremsat et nyt beslutningsforslag, som vi så har mulighed for at sætte os ordentligt ind i, og som der så kan tages en ordentlig dialog om på det tidspunkt.
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Ja, det er rigtigt, at man kan løse det lokalt, men vi kan jo se, at der faktisk er for få og også meget få, der løser det lokalt, måske fordi vejledningen er dårlig, som Socialdemokratiets ordfører sagde.
Så det, jeg bare vil spørge om, er: Hvis vi får ændret det her forslag, så det enten er en vejledning, eller så det handler om, at de ansatte skal have løn efter overenskomstlignende forhold, vil DF så sige, at det her er en indsats, man gerne vil gøre, at det her er et problem, man gerne vil gøre noget ved?
Tak for det.
Der var jo en del ting at spørge ind til, men jeg siger tak til ordføreren for både at have læst rapporter og forholde sig til flere forskellige aspekter i det her.
Først og fremmest mener jeg, at den her glidning til private daginstitutioner er en ærgerlig udvikling, fordi det jo ryger ud af det kommunale fællesskab, men mest af alt, fordi man ikke har de samme kvalitetskrav til de private daginstitutioner – det snakkede vi jo sådan set også om ved den tidligere lovbehandling – og det er kvalitetskravene, der sikrer, at børnene får den bedste og den tidlige indsats.
Jeg vil gerne stille to spørgsmål om nogle områder, hvor jeg synes DF plejer at være på den rigtige side.
Det første spørgsmål er, om der skal være social dumping med skattekroner.
Altså, vil man acceptere, at ansatte, der bliver ansat for danske skattekroner, går på dårligere lønog arbejdsvilkår end deres kolleger i f.eks. kommunale daginstitutioner?
Vil man acceptere det?
Det er jo faktisk det problem, vi prøver at løse med det her forslag.
Det andet spørgsmål er: Anerkender ordføreren, at det er bedre for Danmarks børn at have omgang med uddannet personale både i vuggestuer, dagplejer, børnehaver og skoler – man er jo med i skolereformen, der netop prøver at håndtere det spørgsmål – end det er at have omgang med uuddannet personale?
Anerkender ordføreren, at der ligesom er en kvalitet i at have uddannet personale?
Mai Mercado (KF), 2017-01-17:
Og så ligger det jo også klart, hvad det er, lønpakken går ud på.
At begynde at regulere den fra Christiansborgs side vil jeg bare advare imod.
Så jeg er ikke til sinds at fremsætte nogen lovforslag, som går ned ad den vej, som ordføreren gerne vil gå ad.
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Jeg tror faktisk, der er et problem, og det er jo også derfor, vi fremsætter det her beslutningsforslag.
For vi kan læse i medierne, at pædagoger og pædagogmedhjælpere i private daginstitutioner rundtomkring tjener markant mindre og har markant dårligere løn- og arbejdsvilkår, end man har i kommunale daginstitutioner mange steder.
Hvad mener ministeren så man kan gøre ved det, og mener ministeren overhovedet, at det er et problem, at det er sådan?
Mai Mercado (KF), 2017-01-17:
Jeg synes egentlig, jeg siger det ganske klart, nemlig at i dag er det sådan, at kommunerne kan stille krav til personalets uddannelsesmæssige baggrund, og de skal stille de samme krav til både de offentlige såvel som de private.
Jeg mener faktisk, at det vil være et opgør med det kommunale selvstyre, hvis vi går ind og begynder at regulere det meget stramt fra Christiansborgs side.
Og det er jeg ikke optaget af, og jeg har faktisk heller ikke indtryk af, at der er et stort problem derude.
For det er jo sådan, at hvis man har sit barn i en privat børnehave eller i en privat vuggestue og man ikke synes, at der er uddannet personale nok, så kan man tage sit barn ud og i hvert fald skrive sig op til et andet tilbud.
Så jeg har ikke indtryk af, at der er et stort problem i dag, og jeg er meget optaget af, at det altså er arbejdsmarkedets parter, som laver aftalerne på beskæftigelsesområdet, også på det her område.
Troels Ravn (S), 2017-01-17:
Jeg mener, at det er meget vigtigt, som det også står i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet støtter og har været inde omkring, at vi fremadrettet beder regeringen om at henstille til kommunerne, at man benytter sig af de redskaber og de sanktionsmuligheder, der er, eller rettere sagt, at regeringen forpligter sig på at bruge de sanktionsmuligheder, der er, over for de kommuner, der ikke lever op til det ansvar, vi med rette kan forvente af kommunerne på det her område.
Samtidig, som jeg også var inde på i min tale, er det vigtigt at sige, at der er rigtig, rigtig mange kommuner, der gør det godt.
Vi skal kunne skille tingene ad, og der, hvor der så er et problem, der, hvor man ikke lever op til sit ansvar, der, hvor børn og unge og forældre kommer i klemme, skal vi være langt bedre og langt mere målrettede i forhold til at bruge de redskaber og sanktionsmuligheder, der faktisk findes i den eksisterende lovgivning.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-01-17:
Tak for det.
Vi skal ikke have social dumping for skattekroner.
Sådan har både SF's ordfører og jeg sagt det, og den samlede centrum-venstre-fløj har sagt det i alle de 5 år, jeg har været på Christiansborg nu.
Den diskussion har primært handlet om bygge-anlæg, når vi har ting i udbud; når vi skal have bygget en skole, skal det ikke være af nogen, der tjener 50 kr. i timen og har horrible arbejdsmiljøforhold.
Vi skal ikke konkurrere på så dårlige vilkår, vi skal ikke konkurrere på unfair konkurrenceparametre.
Det gælder selvfølgelig også, når vi taler om vores børn.
På det første område er vi kommet rigtig, rigtig langt med, at kommunerne kræver af deres underleverandører og deres samarbejdspartnere, at der er overenskomstlignende vilkår.
Der ville jeg rigtig gerne hen i forhold til vores børneområde også.
Jeg synes, det er fint, at vi har private alternativer, jeg synes, det er fint, at forældre kan vælge en privat børnehave med et helt særligt fokus, hvis det er det, man mener passer til ens familie, men den fair konkurrence er en nødvendighed.
Og nogle steder – så kan det godt være, at ministeren siger, at hun ikke oplever, at der er et problem – opleves det som et problem af vores kommunale politikere, primært fordi de faktisk er i vildrede med, hvad de må kræve.
Ministeren får det til at lyde rigtig simpelt, og det giver i virkeligheden mig lyst til, at vi måske herindefra giver kommunerne et bedre fundament at stå på, i forhold til hvad de kan kræve af deres private pasningsalternativer; hvad de kan kræve, når der kommer nogen og vil oprette en privat børnehave.
For lige nu er der tvivl.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at det her er noget, der er drevet af vores kommunalpolitikere, men jeg vil ikke afvise, at det er en diskussion, vi skal tage videre herinde i forhold til at skabe tryghed og sikkerhed og klarhed om, hvad vores kommunale kolleger har af muligheder for at sikre, at lige præcis den her konkurrence bliver fair, og at der ikke foregår social dumping med vores børn som indsats.
Vi kommer ikke til at stemme for at stille krav om, at der er indgået en overenskomst, men vi vil meget gerne tage diskussionen om, hvordan vi med parallel til vores udbud kan kræve, at der er fair arbejdsvilkår, også for de mennesker, der arbejder med vores børn.
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Tak for det.
Det lyder godt, at vi kan drøfte gennemsigtighed i fremtiden.
Jeg har to spørgsmål, der ikke har så meget med hinanden at gøre, men som har med den her sag at gøre.
Det første handler om overenskomsterne, og hvorfor vi fremsætter det her.
Det er jo for at sikre, at man arbejder under ordentlige løn- og arbejdsvilkår, uanset om man er ansat i en privat institution eller i en kommunal eller selvejende institution.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren synes, det er rimeligt, at der er ansatte i private institutioner, der tjener op til 100.000 kr. mindre end i de kommunale institutioner, og som ikke optjener pension, fordi de arbejder i en privat institution.
Mener ordføreren ikke, at man skal gøre noget ved det?
Den anden del er egentlig, at jeg blev ret glad for at høre ordføreren tale om, hvor vigtigt det er med uddannet personale i institutionerne, uanset hvor det så er.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren mener, om det giver mening i offentlige eller private institutioner at stille krav til de ansattes uddannelse, så vi sikrer, at det er de uddannede, der er ude i institutionerne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-01-17:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i nogle af de kritiske bemærkninger om beslutningsforslagets bemærkninger.
Jeg er enig i, at den rapport, der henvises til, fra Aarhus Universitet ikke er særlig pålidelig i sine konklusioner, nærmest uanvendelig i sine konklusioner.
Når det er sagt, mener ordføreren så ikke, det er et problem, at vi i en række private daginstitutioner kan konstatere at de ansatte aflønnes med 30.000-40.000 kr. mindre om året end deres kolleger i selvejende og kommunale daginstitutioner?
Er det ikke, uanset hvad man mener om bemærkningerne til forslaget, et problem?
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-17:
Selvfølgelig er det et problem, men man har jo altid sin frihed til så ikke at være i den ansættelse mere.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at vi selvfølgelig godt kan tage en snak om det, men jeg tror bare, vi skal passe på med at tage sådan en gennemgribende beslutning herindefra, som måske rammer en stor del af de private institutioner, men hvor problemet måske ikke er så stort derude i landet.
Forstår ordføreren, hvad jeg mener?
Laura Lindahl (LA), 2017-01-17:
Tak for det.
Jamen vi behandler her et beslutningsforslag fra SF, som ønsker at pålægge regeringen at sikre, at alt pædagogisk personale i udliciterede daginstitutioner og private institutioner er omfattet af en overenskomst eller i hvert fald overenskomstlignende vilkår.
Som flere har været inde på, vil det være i strid med den danske model, hvor arbejdsmarkedets parter som bekendt aftaler både løn- og ansættelsesvilkår, og det er jo, som nogle af de øvrige partier mener, heller ikke en model, som Liberal Alliance ønsker at ændre.
Men jeg synes sådan set, det er mere interessant at tale om baggrunden for det konkrete forslag.
For, som jeg kan forstå det, er man i SF bange for, at hvis der ikke er en overenskomst eller overenskomstlignende vilkår, vil de udliciterede og private daginstitutioner ansætte uuddannede pædagoger og personale.
Nu er jeg jo selv mor til to og har to børn i daginstitutioner, men jeg tror faktisk ikke, at man behøver at være mor for at vide, hvor vigtigt det er at have uddannet personale i daginstitutionerne.
Jeg tror faktisk ikke, man behøver at have det så tæt inde på livet, som jeg personligt har.
For naturligvis kan de uddannede pædagoger meget mere end ikkeuddannet personale.
De har en værktøjskasse med en masse pædagogiske værktøjer i, som er helt afgørende for børns udvikling på alle mulige niveauer i de her første sindssygt vigtige år.
Det er vi slet ikke uenige med SF i.
Selvfølgelig betyder kvalitet noget, selvfølgelig betyder det noget at have uddannet personale.
Derfor er vi i Liberal Alliance så optaget af, at der er frit valg på området; at forældre, som jo er dem, som går allermest op i, at der er de bedste forudsætninger og de bedste rammebetingelser for deres børn, har mulighed for at vælge de tilbud til, hvor der er det personale, man er interesseret i.
Men det er jo ikke nok, at man har muligheden.
Det er ikke nok, at vi har frit valg.
Vi skal selvfølgelig vide, hvad det er, der bliver tilbudt.
Derfor er gennemsigtighed, transparens, på området fuldstændig afgørende.
Det afgørende er, at man som forælder kan vælge mellem tilbuddene; at der er gennemsigtighed, i forhold til hvor mange uddannede pædagoger de har på det enkelte sted.
For så har man netop som forælder mulighed for at vælge til og vælge fra.
Det er jo nok noget af det, som jeg er allergladest for ved de frie markedskræfter, nemlig at man som forbruger kan kvæle de initiativer, de institutioner, som ikke leverer et godt produkt.
Man kan simpelt hen bare lade være med at bruge dem.
Så dør de, så lukker de, og så eksisterer de ikke.
Men de steder, hvor der er højt fagligt niveau hos personalet, som er det, forældrene gerne vil have, er så dem, man kan benytte.
Så Liberal Alliance deler fuldstændig intentionen om høj kvalitet.
Vi ved godt ligesom SF, at det er helt afgørende for børns trivsel de første år.
Så selvfølgelig er det afgørende, men vi har også tillid til, at dem, som kæmper den her sag allermest, er forældrene, og de skal have muligheden for at vælge de rigtige tilbud til.
Derfor er vi optaget af frit valg, vi er optaget af gennemsigtighed.
Det vil vi meget gerne drøfte videre med SF.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-01-17:
Vi foretrækker, at dagtilbud bliver drevet enten af det offentlige eller som selvejende institutioner.
Tilbage til det andet vil jeg godt understrege, at der ikke er tale om fornemmelse.
Jeg har nævnt de konkrete eksempler i København.
Jo, der, hvor man ikke har overenskomst, er der en tilbøjelighed til, at man er ringere aflønnet og har dårligere pensionsforhold end kollegaerne der, hvor der er overenskomst.
Anni Matthiesen (V), 2017-01-17:
Jeg kan forstå, at det er ud fra de oplevelser, som ordføreren selv har haft, at man har den her dokumentation.
Er det rigtigt forstået?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-01-17:
Jeg har selv haft fornøjelsen af på nogle kolde morgener ved sekstiden at stå uden for københavnske daginstitutioner sammen med kollegaer for den fagforening, som jeg i øvrigt også selv stadig er medlem af, fordi der gik mennesker derinde, der arbejdede for langt dårligere lønninger end deres kollegaer, og som ikke fik den pension, som kollegaerne fik.
Jeg har ikke noget præcist overblik over, hvordan det ser ud.
Det er jo et af problemerne ved, at der ikke er overenskomst, nemlig at det er vanskeligt at gøre præcis op statistisk, hvordan det ser ud, men jeg ved fra den store københavnske pædagogiske fagforening, LFS, at man taler om, at der er ansatte, der er aflønnet 30.000-40.000 kr. lavere årligt, og dertil kommer så ringere pensionsordninger, måske endda slet ikke nogen pension i lange perioder.
Så jo, der er ikke en stor landsdækkende statistik, men der er absolut dokumentation for, at det ser sådan ud.
Anni Matthiesen (V), 2017-01-17:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om nogle af de ting, som ordføreren omtaler i talen.
Altså, har ordføreren nogle konkrete tal på, hvad det er, vi taler om i antal?
Og når ordføreren siger groft underbetalt, hvad er det så?
Anni Matthiesen (V), 2017-01-17:
I forbindelse med behandlingen af B 25 kan jeg meddele, at Venstre stemmer imod SF's beslutningsforslag, selv om vi er helt enige også med SF i, at det er rigtig vigtigt, at børn får en god start på livet, og at det jo typisk kommer til at præge dem resten af tilværelsen.
Rigtig meget forskning har på det seneste faktisk påpeget, at det er vigtigt, at man sætter tidligt ind, og at alle børn kommer godt fra start i livet, og at de har en tryg dagligdag og udvikler sig gennem bl.a. leg og læring.
Netop det er en vigtig opgave i vores dagtilbud, uanset om de er offentlige eller de er private.
Derfor er det også nødvendigt, at vi har gode pasningsmuligheder, og at der er kvalitet i de ting, der tilbydes vores børn.
De penge skal så bruges til at styrke dagtilbudsområdet.
Det er en beslutning, som jeg er sikker på at vi kommer til at drøfte meget mere – også her i Folketingssalen.
Og det er en lovpakke, som jeg håber også kommer til at gøre en forskel for både pædagoger, forældre og børn.
Men beslutningsforslaget, som SF har fremsat her, og som vi behandler nu i dag i salen, læser jeg, som om SF vil diktere, at Christiansborg skal stille krav om, at der skal være pædagoger i de private og udliciterede dagtilbud, og at de skal være underlagt en overenskomst.
I Venstre har vi stor respekt for, at det er arbejdsmarkedets parter, som aftaler løn og ansættelsesvilkår via fælles overenskomster, og derfor mener jeg ikke, at det er særlig smart, at vi begynder at blande os i denne model her fra Christiansborgs side, sådan som SF's forslag lægger op til.
Det ser jeg simpelt hen ikke som den rette vej at gå.
Det er der på ingen måde tradition for her i Danmark.
Det er ene og alene et anliggende for arbejdsmarkedets parter og altså ikke noget, som Christiansborg på den måde skal blande sig i.
Derfor kommer vi heller ikke til at stemme for det beslutningsforslag, som vi behandler nu her i salen.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-17:
Selvfølgelig er det et problem, og jeg synes også, at vi så skal tage en videre debat om det.
På den baggrund, som er beskrevet i det her beslutningsforslag, er jeg bare ikke enig, men selvfølgelig er jeg enig i, at vi ikke skal finde os i social dumping, og det skal heller ikke foregå for skattekroner.
Så lad os finde en anden måde at løse det på end den, som er foreslået her.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-01-17:
Det med, at den enkelte kan lade være med at arbejde der, hvis vedkommende ikke vil, kan man jo sige om alle typer af social dumping, også ude på byggepladserne, hvor nogle er villige til at arbejde for en meget lav hyre.
Men er det ikke et problem, når de private daginstitutioner, vi taler om her – som jo ikke er nogle, som folk driver for deres egne penge – tværtimod er daginstitutioner, der bliver drevet for offentlige midler, hvor det mindre, de pågældende ansatte får i løn, konverteres til et overskud, som ejerne kan trække ud af institutionen?
Er det ikke en lemfældig omgang med borgernes penge?
Er det ikke urimeligt, at man for skatteborgerpenge kan underbetale mennesker, der arbejder på daginstitutioner?
Karina Adsbøl (DF), 2017-01-17:
Jeg skal bare høre, om jeg forstod det korrekt, altså at ministeren egentlig mener, at den taskforce, der er i dag, fungerer tilfredsstillende.
Det, der er rigtig svært, sådan som jeg har oplevet det, mens jeg har siddet herinde, er jo somme tider også at indrømme sine fejl.
Der går lang tid, hvis man opdager, at der er sket nogle fejl – næsten uanset hvem det er, altså uanset om det er regioner eller kommuner eller måske Folketinget, eller hvem det er – til man erkender, at der altså er sket fejl på det her område.
Så derfor kan jeg jo godt frygte, at mange kommuner vil fravælge det her, fordi de er bange for, hvad der vil komme frem.
Vi har jo set, at en bestemt kommune har haft besøg af taskforcen to gange for at sikre bedre kvalitet i samarbejdet, men hvad gør vi så ved nogle af de kommuner, hvor man opdager, at det ikke er tilfredsstillende?
Hvad gør man så for at forbedre indsatsen der?