runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-07:
Til at starte med vil jeg sige, at jeg ikke helt synes, at du kan sammenligne flygtninge med udenlandske ægtefæller.
For når en udenlandsk ægtefælle kommer til Danmark, beder vi netop om, at danskeren stiller en bankgaranti på faktisk 100.000 kr., som skal gøre det muligt for kommunen at tilbageholde penge, hvis der skulle ske det, at den udenlandske ægtefælle ender med at hæve penge nede på jobcentret.
Men det kan vi jo ikke sige til en flygtning, fordi flygtninge får et opholdsgrundlag på baggrund af, at de har brug for beskyttelse, ikke fordi der er en her i Danmark, der stiller en bankgaranti.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Men deri ligger jo så også, at man godt kan stille krav til udlændinge, som kommer hertil, om, at de som en forudsætning for, at de får opholdstilladelse i Danmark, skal være selvforsørgende inden for 3 måneder.
Så at det skulle være grundlovsstridigt, at en forudsætning for en opholdstilladelse i Danmark er, at man er selvforsørgende inden for 3 måneder, hænger jo ikke sammen med den lovgivning, som vi har i dag på alle de områder, som ikke har at gøre med flygtninge.
Når det så er sagt, har man jo i årtier haft det her mål, som ministeren og regeringen også har nu, om, at udlændinge skal forsørge sig selv, og man har prøvet med alt muligt, og alligevel betaler vi 35 mia. kr. til ikkevestlige indvandrere og efterkommere.
Sidste år viste Dansk Arbejdsgiverforening, at en ud af tre ikkevestlige indvandrere ikke var i arbejde.
Hvorfor ikke bare sige, at det er en forudsætning for at være her i landet, at man forsørger sig selv?
Tak for ordet, og tak til ministeren for kommentaren.
Ministeren fremfører, at det vil være i strid med grundloven at stille krav til udlændinge, som kommer hertil, om, at de skal være selvforsørgende inden for 3 måneder.
Men faktum er jo, at vi, når det drejer sig om alle andre udlændinge, som kommer hertil fra alle andre lande og på alle andre vilkår end som migranter – det, man i dag kalder flygtninge, altså folk, der er kommet gennem flere sikre lande og kommer hertil og får flygtningestatus – stiller krav om selvforsørgelse, og der er det jo sådan, at det er en forudsætning for opholdsgrundlaget i Danmark, at man forsørger sig selv.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-02-07:
Nej, men jeg anerkender, at det jo er det, der gør den her diskussion meget vanskelig.
For fru Mette Thiesen har ret i, at det ikke er et spørgsmål om, at vi bare kan hæve ydelserne, når man er på passiv forsørgelse, fordi man har børn, og så bliver alt godt.
Det er klart, at så fastholder vi nogle mennesker, som skulle ud at bidrage på arbejdsmarkedet, i, at de kan gå rundt derhjemme, og jævnfør de tal, jeg refererede før fra Dansk Arbejdsgiverforening, er der altså for mange, der får lov til det allerede nu.
Men omvendt synes jeg også, der er et andet hensyn, og det er at prøve at skærme nogle af de børn, som kommer i klemme i det her, og som får en sværere start på livet, fordi der er for stor forskel på deres muligheder og deres kammeraters.
Hvordan man så finder den der balance, anerkender jeg til fulde er enormt vanskeligt, og det er jo derfor, der nu er nedsat en Ydelseskommission, der skal prøve at tænke kreativt.
Jeg synes, det er en gordisk knude eller et columbusæg, eller hvad ved jeg, man skal finde.
Altså, det er enormt store dilemmaer og svære ting, fordi de går i hver deres retning, og det er jo det, der gør det her så kompliceret.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
For at være helt ærlig synes jeg faktisk, det er rimelig enkelt.
Det er meget enkelt at sige, at hvis du er udlænding i Danmark, skal du efter 3 måneder sikre din egen forsørgelse og din egen families forsørgelse i øvrigt.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at på grund af kulturelle forskelle – det gælder oftest folk fra ikkevestlige kulturer, altså folk, som har islam med sig – har deres børn nogle andre vilkår, og det er rigtig sørgeligt, især for nogle af de piger, som lever under social kontrol og alt muligt andet.
Det kan vi godt blive enige om, men det, vi nu taler om her, er beskæftigelse, og der synes jeg altså, det er et meget sundt princip at sige til folk: I skal forsørge jer selv, det er jeres ansvar, og ellers må I finde et andet sted at være.
Rasmus Stoklund (S), 2020-02-07:
Det kommer ikke kun til at ramme dem, som får nedsat deres ydelser.
Det kommer også til at ramme alle andre.
Om man kan lide det eller ej, og om man principielt synes, det er forkert, så kommer det til at ramme alle andre.
Det kan man jo se i de lande i verden, som er præget af en meget stor grad af ulighed.
Der er mere kriminalitet, og der er langt større utryghed for majoritetsbefolkningen også, og den balance skal man jo også have med.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det er jo netop sådan, at det er danskere og også dem, der er 80+, som er med til at finansiere det her.
Altså, det er jo ikke for sjov, når vi får tal fra Finansministeriet, som siger, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere koster det danske samfund 35 mia. kr. på et enkelt år.
Det er ikke for sjov, når vi har beskæftigelsesstatistikker, som viser, at der er en gigantisk overrepræsentation af ikkevestlige indvandrere og efterkommere blandt folk, som står uden for arbejdsmarkedet, til trods for at vi har højkonjunktur; til trods for at der er virksomheder derude, som skriger på arbejdskraft; til trods for at vi har en kæmpe offentlig sektor, som hele tiden ansætter nye.
Radikale Venstre har lige været med til at hæve ydelserne til udlændinge.
Det gør man, samtidig med at man nu siger, at det faktisk er gået godt det seneste par år.
Hvad er det, der er sket?
Vi er ikke kommet i mål, og vi har ikke engang fået knækket kurven.
Men det, der rent faktisk er sket, er jo, at man strammede op på ydelserne, altså at man bevægede sig lidt i retning af det, Nye Borgerlige foreslår.
Det står man nu og roser og høster anerkendelse for.
Altså, det er jo hykleri på højt plan.
Samira Nawa (RV), 2020-02-07:
Det er ikke første gang, at vi har en debat inden for det her emne.
Men lad mig da bare starte med at sige, at da jeg blev valgt til Folketinget, lovede jeg med min underskrift, at jeg ville overholde rigets grundlov.
Mig bekendt har alle Folketingets medlemmer, herunder også Nye Borgerliges folketingsmedlemmer, sat en underskrift samme sted som jeg.
Grundloven kræver ikke, at folk skal være danske statsborgere, og derfor gælder grundlovens § 75 også for udlændinge.
Så det undrer mig nærmest, at beslutningsforslaget her går på et grundlovsstridigt spørgsmål og ikke nærmere en grundlovsændring, for hvis det var det, man vitterlig ville, altså at ændre i grundloven, var det jo det, der skulle stilles forslag om.
Så vil jeg gerne sige, at jeg kan være rigtig træt af, at vi i sådan en debat her anlægger et sortsyn.
Lad os tage fakta frem for frygt, lad os lovgive på ryggen af fakta frem for frygt og falske billeder.
Ser man på fakta, jamen så har ikkevestlige indvandrere og efterkommere leveret 44 pct. af den beskæftigelsesfremgang, der har været fra 2013 til 2018.
Beskæftigelsesfrekvensen er steget med 2,8 procentpoint for den her gruppe alene fra 2018 til 2019.
Det er tre gange så meget, som hvis man dykker ned i beskæftigelsesfrekvensen for etniske danskere.
Hvis man ser på motivationen for at få et arbejde, er det, at man i en stor undersøgelse fra Als Research har stillet spørgsmålet: Hvor vigtigt er det for dig at have et arbejde, så du kan forsørge dig selv?
Her har 85 pct. af de ikkevestlige indvandrere svaret, at det er meget vigtigt – det gælder for 75 pct. danskere.
Er der et uudnyttet potentiale her?
Ja, det er der.
Frem til år 2040 bliver der 300.000 færre danskere i den erhvervsaktive alder, samtidig med at der bliver 260.000 flere ældre på 80+.
Jeg håber ikke, der er nogen, der forventer, at det er de ældre på 80+, der skal være forsørgere.
Derfor er det jo enormt vigtigt, at vi sætter ind med aktivering og med en indsats for, at alle, der kan, også kommer i beskæftigelse, og så er det beskæftigelsesindsatsen, som vi skal kigge på.
Det vil jeg rigtig gerne være med til, for jeg har en forventning om, at man – uanset om man er gul, grøn, hvid eller brun – bidrager, hvis man kan.
Det er godt for en selv, for ens egen økonomi, og det er rigtig godt for børnene at have en rollemodel.
Radikale Venstre er imod beslutningsforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2020-02-07:
Jamen tak.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Blot et kort tusind tak til DF for at støtte op om forslaget.
Når man sidder her i salen i dag, kan man ikke lade være med at tænke, at hvis de grupper i salen, som bruger mere tid på at stå og snakke end på at lytte, faktisk havde været lige så observante i de år, hvor DF kæmpede den her kamp, kunne det være, at vi havde stået et andet sted.
Men tak for at bakke op.
Liselott Blixt (DF), 2020-02-07:
Mange tak.
Da vores ordfører ikke kunne være til stede, har jeg fået æren af at være her i dag.
Det er rigtig dejligt, at Nye Borgerlige fremsætter et forslag, som vi kan støtte op om.
Og det drejer sig jo om noget af det, som vi i Dansk Folkeparti har arbejdet for i rigtig mange år.
Da vi stiftede Dansk Folkeparti i 1995, var hele årsagen netop udlændingepolitikken.
Så det er rigtig rart, at der er kommet andre partier, der kan stille forslag, som er meget lig det, vi selv har af forslag.
Som tiden er gået, har vi heldigvis fået rykket mange af de andre partier i forståelsen for, hvorfor udlændingepolitikken er vigtig.
Religiøst og kulturelt er Danmark under forandring – og væk fra det, der har været Danmark.
Og økonomisk har indvandringen fra den muslimske verden især været en katastrofe – hvert år koster indvandrerne fra den tredje verden os 35 mia. kr.
Det er altså mere end den samlede pris for seks nye supersygehuse.
Samtidig med at indvandringen koster milliarder, må danskerne opleve, at der er andre steder, der mangler penge.
Jeg er jo sundhedsordfører i dagligdagen, og jeg kan se, hvad vi mangler på sundhedsområdet af medicin til de syge, eller at de ældre ikke kan få den rigtige hjælp, eller at vi på andre måder kan se, at der er en kæmpestor forskel.
Vi kan se, at de ude i kommunerne står og mangler penge til mange af vores social- og sundhedsområder.
Men der er man pålagt, at man f.eks. skal ordne tilkommende flygtninges tænder, som ikke har været vedligeholdt i mange år.
Og det er ikke unormalt, at det er beløb på 40.000, 50.000, 60.000 kr. for en enkelt person, som Danmark betaler.
Og de penge går kun ét sted fra – de går fra danskerne.
Så jeg kan kun heroppefra sige, at vi med glæde støtter nærværende forslag.
Selvfølgelig skal det være sådan, at man skal kunne tjene sine egne penge, hvis man som udlænding vil bo i Danmark.
Alt andet er en hån mod de danskere, som har bygget velfærdssamfundet, og de udlændinge, som godt kan finde ud af at opføre sig ordentligt og tjene deres egne penge.
Mads Fuglede (V), 2020-02-07:
Så langt er jeg enig.
Det økonomiske incitament kan alene på grund af grundloven ikke være 0 kr., men det skal være lavt, og det skal ikke være så lavt, at man går sulten i seng, men det skal være så lavt, at man står op og tænker: Der er så stor en fordel for min familie og mine omgivelser, hvis jeg går på arbejde, at man så gør det.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
Ordførerens parti havde mulighed for at hjælpe med at stoppe det, men det ville I ikke.
Nå, nok om det!
Altså, vi kan jo se det, for en analyse fra Dansk Arbejdsgiverforening viser jo, at 1 ud af 3 ikkevestlige indvandrere i 2018 var på offentlig forsørgelse, og til sammenligning var det kun omtrent 1 ud af 6 danskere.
Og som jeg sagde før, er der jo lavet rigtig mange småjusteringer og lappeløsninger, og mange af de her, som er kommet i beskæftigelse, er jo også nogen, som stadig væk får noget tilskud fra staten, så det er jo overhovedet ikke alle, som enten er i uddannelse eller – hvad skal man sige? – forsørger sig selv, som reelt er det.
Mads Fuglede (V), 2020-02-07:
Jo, selvfølgelig.
Men netop betegnelsen, at vi sikrer det, der er godt for Danmark, er jo en lidt bred betegnelse, og jeg bliver nødt til at anholde det her med »intet har virket«.
For i vores periode med ansvaret for det her område fik vi andelen af kvinder med anden etnisk baggrund, der var forankret på arbejdsmarkedet, til at stige med 100 pct.
Det var fra et meget lavt niveau til et ikke højt nok niveau, det indrømmer jeg, men det er bare for at sige, at der var noget, der virkede, og det begyndte især at virke, da vi fik kigget på det, der så endte med at være integrationsydelsen.
Altså, det er gift for det her område, at den her regering især har valgt at rulle vores politik tilbage netop på det her område, fordi her havde vi endelig noget, der virkede og så ud til at være meget, meget effektivt.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
Tusind tak.
Som ordføreren selv siger, må han jo have forsøgt i utrolig mange år at skrue lidt, lappe lidt og lave nogle forskellige tiltag.
Intet har virket.
Vi må bare erkende, at vi står over for en gruppe mennesker, som ikke har noget incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet, fordi de hele tiden kan se, at der er mulighed for, at de bliver forsørget af den danske stat.
Nu nævnte ordføreren selv de her forhøjede ydelser til udlændingefamilier, og der kan jeg jo så kun igen sige, at det er rigtig ærgerligt, at ordføreren og ordførerens parti ikke skrev under på vores § 42, hvor man netop havde mulighed for at lade den her beslutning komme ud til folkeafstemning.
Men som ordføreren siger, har vi en tendens til, at vi hjælper hinanden i Danmark, ja, fordi det skal være for Danmarks skyld, i det danske fællesskab.
Men det handler jo ikke om, at vi skal åbne op for, at alle folk fra alle dele af verden, som ikke nødvendigvis overhovedet deler de værdier eller principper, som vi har i Danmark, skal kunne komme hertil og bare nyde godt af det.
Mener ordføreren ikke, at det er et ret fornuftigt princip, at vi sikrer det, der er godt for Danmark, på det her område?
Mads Fuglede (V), 2020-02-07:
Jamen jeg tror, at der er en stor udfordring i at få mennesker, der kommer til Danmark, til at forstå, at de institutioner, vi bruger til at hjælpe os andre, mens vi er virksomme på arbejdsmarkedet osv., skal man også benytte sig af her.
Det vil hjælpe deres børn, og det vil hjælpe dem selv til at blive bedre forankret i Danmark.
Det er også nogle af de tanker, der ligger bag nogle af de principper, der er bærende for vores strategi mod parallelsamfund.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Og det efterlader os jo med samme problemstilling, som vi har haft i årtier, nemlig den her frygt for at sige: Hvis du kan, skal du, og hvis du kan, men ikke vil, så er det ikke her, du hører til.
Mads Fuglede (V), 2020-02-07:
Jo, det gør jeg faktisk.
Nu har jeg jo kun hørt sådan skitserne til regeringens forslag om, at man skal mødes med nogle yderligere krav om at være forankret i en eller anden form for arbejdende fællesskab, når man kommer til Danmark, og jeg har stunder, når jeg hører det, hvor jeg tænker, at det bliver spændende at se i praksis; der er også stunder, hvor jeg tænker, at jeg godt selv ville have fundet på det i sin tid, men sådan må det jo nogle gange være.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Tak, og tak til ordføreren for at støtte intentionerne bag forslaget.
Jeg tror i virkeligheden – det har vi i hvert fald fortalt danskerne derude op til valget – at der er et stort flertal i Folketinget, der støtter de her intentioner.
Det store dilemma er jo, at det endnu ikke er lykkedes at knække koden for, hvordan man så skal få de her mennesker i arbejde.
Altså, ordføreren er jo selv medlem af et parti og ordfører for et parti, som har forsøgt med integrationsydelse og 225-timersregel, og alt muligt er der gjort, og alligevel er det en meget, meget høj andel, som står uden for arbejdsmarkedet, i en højkonjunktur.
Det er udgangspunktet for, at Nye Borgerlige siger: Lad os vende det her om.
Lad os sige: Det er en forudsætning for, at du kan få opholdstilladelse i Danmark, at du forsørger dig selv.
Vi skal altså ikke give opholdstilladelsen med en masse vilkår og så bagefter sige, at man ryger ud, fordi man ikke forsørger sig selv.
Men lad os sige: Når du kommer hertil, er det en forudsætning, at du efter 3 måneder er selvforsørgende.
Anerkender ordføreren ikke, at der kunne være en vis logik i at møde folk med den type krav?
Mads Fuglede (V), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg grundlæggende synes, der er nogle meget fornuftige tanker bag Nye Borgerliges beslutningsforslag om at begrænse offentlige ydelser til udlændinge.
Det er vores helt klare holdning, at udlændinge som udgangspunkt skal forsørge sig selv og bidrage til fællesskabet, så længe de er en del af det danske samfund.
Jeg er også fuldstændig overbevist om, at hvis man, også selv om man kun har en midlertidig periode i det danske samfund, er virksom i den periode, så er man også meget mere effektiv, når man skal tilbage og genopbygge det land, man er søgt væk fra i den periode, der har været ufred der.
Det var bl.a. derfor, at vi i sin tid indførte integrationsydelsen, og når den fik navnet integrationsydelsen, handlede det jo også om, at vi i Venstre er af den klare overbevisning, at ydelsesniveauet betyder noget for tilskyndelsen til at blive en del af det arbejdende fællesskab og dermed også for integrationen af udlændinge i Danmark.
Ingen kan være i tvivl om, at vi i Venstre også gerne ser, at alle udlændinge er i arbejde efter 3 måneder og derfor ikke modtager offentlig overførselsindkomst.
Ja, faktisk ser vi gerne, at de kommer i arbejde, så hurtigt det overhovedet er muligt.
Selv om integrationsydelsen og igu'en har været en succes, må vi konstatere, at der stadig er alt for mange udlændinge, der står uden for arbejdsmarkedet.
Ser man på andelen af især kvinder fra Mellemøsten, der hæver sociale ydelser i Danmark, så er der så usædvanlig meget arbejde foran os på det område.
Dem har vi en forpligtelse til at hjælpe.
Det står i vores grundlov.
Den bedste hjælp er altid hjælp til selvhjælp, og når det kommer hertil, at vi i Venstre også synes, at det er ganske fornuftigt, at vi lever i et land, hvor fællesskabet tager hånd om dem, der f.eks. i en periode af deres liv står uden for arbejdsmarkedet, så må det være sådan.
Det gælder nu engang alle, der opholder sig lovligt i landet, og derfor gælder det selvfølgelig også en gruppe, som har opholdstilladelse i Danmark, også selv om det er en gruppe, vi ser store problemer i, når det handler om at få dem forankret i det arbejdende fællesskab, men det må aldrig blive en sovepude, for det må altså være ambitionen, at flest mulige, der er i Danmark, forsørger sig selv uanset deres etniske baggrund.
Men når det er sagt, kan vi af ovennævnte grunde ikke støtte beslutningsforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Vi har altså meget, meget svært ved at forstå den distinktion, som spørgeren foretager, for både vores justitsminister og Venstres ordfører selv er jurister og har gennemgået sagen, og det forhold, at de selvfølgelig er ærede politiske kollegaer, men faktisk også jurister begge to, der prøver at forklare sagen, gør altså et vist indtryk på mig.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Men jeg må bare sige, at der er forskel på det, for det ene, altså nr. 6, vedrører hadforbrydelser, og nr. 11, som er nævnt i den her debat, handler om værgeløse ofre.
Det vil sige, at det jo kun dækker et menneske med handicap, hvis vedkommende er værgeløs i den situation.
Og derfor handler det jo meget om jura.
Så vil Liberal Alliance stadig væk ikke støtte forslaget?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-07:
I de fleste andre tilfælde har vi ikke det princip, at hvis vi accepterer, at noget, som har fiktionens karakter, er lovligt, så blåstempler vi på en eller anden måde, at man også gør det i den virkelige verden.
Alle mulige forbrydelser begås på film, i skønlitteratur og på teatret osv., men det er jo ikke et udtryk for, at vi som samfund dermed blåstempler, at man gør det i den virkelige verden.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Som jeg nævnte før, har vi jo også af samme årsag fritstillet vores medlemmer.
Men anerkender ordføreren ikke, at når man accepterer noget som lovligt, så er der også en risiko for, at det bliver en norm i et samfund?
Og hvis ordføreren anerkender det, vil jeg spørge, om ordføreren og Liberal Alliance så mener, at det er o.k., at det normaliseres, at man har sex med det, jeg vil kalde pædofilidukker, for børnesex er jo de facto ikke noget, der er lovligt – vi taler om pædofili.
Mener Liberal Alliance, at det skal normaliseres?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-07:
Man kan tale om forsigtighedsprincipper på alle mulige måder, også som liberal.
Man kan tale om, at man har et forsigtighedsprincip i relation til ikke at ville gøre noget, fordi man er bange for konsekvenserne, hvis man gør noget.
Man kan omvendt også tale om at have et forsigtighedsprincip i relation til, at man vil gøre noget, fordi man er bange for konsekvenserne, hvis man ikke gør noget.
Vi kan være forsigtige og derfor forbyde, men vi kan også være forsigtige og derfor ikke forbyde, og jeg ønskede bare at præsentere den anden side af sagen, når nu den første side af sagen allerede var blevet præsenteret på talerstolen.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Jeg respekterer ordførerens standpunkt
, men når man taler om det her forsigtighedsprincip, som jo ofte bruges, i forhold til at man ikke vil ændre på noget, som har været gængs gennem længere tid, fordi man ikke kender konsekvenserne af enten at indføre ny lovgivning eller ændre lovgivningen, så det bliver jo brugt i sammenhænge, hvor vi har en tradition for noget, og spørgsmålet er så, hvad der så sker, hvis man bryder med den tradition.
Her har vi jo at gøre med et relativt nyt fænomen – og gudskelov for det – og også et fænomen, som indtil videre er relativt lidt udbredt, så forsigtighedsprincippet kan vel lige så godt bruges den anden vej, altså at man har et forsigtighedsprincip om, at vi siger: Vi vil ikke have de her dukker inden for landets grænser; så må andre lande eksperimentere med det, og når de finder ud af, om det har haft en præventiv effekt, så tager vi ved lære af det.
Jeg ved godt, at det ikke er sådan, man som liberal normalt tænker, men hvis man taler om et forsigtighedsprincip, bør man vel et eller andet sted også reflektere over, at det her er et relativt nyt fænomen.