runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-03-10:
Det, jeg siger, er, at jeg ikke mener, at det her problem skal løses retspolitisk – jeg mener, det skal løses socialt.
Vi har at gøre med nogle mennesker, som er fattige, og som tigger af en årsag, nemlig at de ikke har nogen indtægter, og hvis der er tale om udenlandske hjemløse, som driver omkring i København og ikke kan finde ud af at komme hjem, så synes jeg, det ville være meget bedre at gøre, som man gjorde for år tilbage, hvor man rent faktisk prøvede at hjælpe dem hjem til de lande, de kom fra.
Man tog kontakt til ngo'er i Polen, Rumænien, eller hvor det nu var, og sørgede for, at de her mennesker også havde noget at vende hjem til.
For det er klart, at det at drive rundt i København og prøve at have en tilværelse her, når man ikke bor her og ikke er underlagt den almindelige lovgivning og dermed ikke kan få den hjælp, er der bare nogle store udfordringer i.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-03-10:
Det er jo altid interessant, når hr. Kristian Hegaard påberåber sig fakta.
Jeg tror ikke, det er lang tid siden, at vi hørte hr. Kristian Hegaard sige her i Folketingssalen, at grænsekontrollen kun havde forhindret slangebøsser og andet småtteri i at komme ind, mens vi andre jo ved, hvordan virkeligheden ser ud.
Nu gør noget tilsvarende sig åbenbart gældende her, hvor jeg kan forstå på hr. Kristian Hegaard, at det her forslag overhovedet ikke når målet, og at det handler om at få bragt folk ud af hjemløshed, og at de så nok også holder op med at tigge.
Det er jo altid spændende ligesom at komme ind bag gardinet i den radikale virkelighedsforståelse.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Kristian Hegaard, om han har nogen idé om, hvordan det ser ud med nationalitetsforholdet for de hjemløse, der bor i Danmark.
Hvor mange taler vi om, der er danskere, og hvor mange taler vi om, der er EU-borgere fra de andre 26 lande?
Har hr. Kristian Hegaard nogen idé om det, og indgår det også i hr. Kristian Hegaards overvejelser om, hvad det her forslag eventuelt har af effekt?
Jeppe Bruus (S), 2020-03-10:
Hvis det, den radikale ordfører mener, er, at man skal miskreditere det svar, der er kommet fra Rigspolitiet i 2019, så er vi uenige i det.
Altså, jeg har sådan set fuld tillid til, at når Rigspolitiet lægger det til grund og svarer det, så er det validt.
Og så er det klart, at der kan være forskellige opfattelser baseret på de erfaringer, man har.
Men jeg synes sådan set, det er meget ædrueligt at lægge det til grund.
Mogens Jensen (S), 2020-03-10:
Altså, jeg tror, at Venstres ordfører er helt klar over, at det her lovforslag har taget sin begyndelse og er blevet udformet, lang tid før vi kendte til coronavirussets udbrud og nu også de konsekvenser, det har fået her, som vi selvfølgelig skal tage dybt alvorligt, både som regering og som Folketing.
Og det er på den baggrund, jeg ikke kan forstå, at Venstre ikke kan støtte sit eget forslag.
Om der skal tages særlige hensyn i den særlige situation, vi står i, er ikke op til mig at svare på.
Men jeg forstår grundlæggende ikke, at Venstre ikke kan støtte sit eget forslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-03-10:
Jamen det er måske, fordi ministeren ikke er minister for området, så der er ministeren lovligt undskyldt.
Men den tidligere regering havde samtidig en ambition om at sænke virksomhedernes administrative omkostninger.
Det har den her regering ikke, og så hænger tingene jo ikke sammen.
Altså, hvis man har en regering, der vil sænke de administrative omkostninger for virksomhederne, og som kommer med nogle ting, hvor der samlet set er tale om lettelser, så er det en god idé.
Her har vi nu at gøre med en regering, der entydigt gør det dyrere at drive virksomhed.
Og jeg er med på, at det her lovforslag er skrevet og fremsat, før vi så den alvorlige situation, som vi er i i dag, men hvis der skulle være en lille smule troværdighed omkring det, som statsministeren sagde i dag, så var det jo helt legitimt, hvis ministeren sagde, at det var tænkt på et andet tidspunkt, hvor det så mere gunstigt ud for dansk erhvervsliv, men at regeringen set i lyset af den alvorlige situation, vi er i, ville parkere det, sparke det til hjørne, og se, om man kunne kombinere det med nogle andre lempelser, som i det mindste kunne få det til at gå i nul, eller bare sige: Det her er ikke tiden.
Det er jo helt fair, at virkeligheden overhalede regeringen indenom.
Er det noget, ministeren kunne se for sig?
Mogens Jensen (S), 2020-03-10:
Jeg skal kun sige igen, at det principielle i lovforslaget om, at de 1.300 største danske virksomheder skal redegøre for deres dataetik, er et forslag, som er med i det her lovforslag, og som tidligere har været stillet af Venstre selv.
Og derfor undrer det mig selvfølgelig, at Venstre ikke principielt kan bakke op om forslaget.
Men skal der tages særlige hensyn i den her coronasituation, vil det som sagt selvfølgelig være noget, man kan drøfte under udvalgsbehandlingen.
Mona Juul (KF), 2020-03-10:
Jeg synes, det er rigtig godt, at ministeren nævner, at det faktisk er et forslag fra den tidligere regering – det er jeg helt hundrede procent med på – men som det også bliver sagt af Venstres ordfører, var det jo også med en intention om at gå ind og kigge på nogle af de ting, vi i øvrigt belaster erhvervslivet med.
Og lige præcis med årsregnskabet og ledelsesberetningen har vi set flere eksempler på, at der ligesom kommer nogle forslag ind oven i noget andet, og det er derfor, jeg anholder det og siger: Hey, kunne vi ikke godt trække det ud af det første forslag, der ligger der, og så lave en fælles evaluering af, hvad der egentlig skal være i en ledelsesberetning, og hvad der skal ligge ved siden af, og så komme med nogle anbefalinger på det.
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig.
Så det er derfor, jeg er kritisk over for at koble det sammen og lige pludselig have to meget forskellige ting i det samme lovforslag.
Mogens Jensen (S), 2020-03-10:
Jeg synes jo, at det er en konstruktiv tilgang fra den konservative ordførers side til spørgsmålet.
Når det er lagt ind som værende en del af årsregnskabsloven, er det jo, fordi det har en vis betydning, da det er underlagt revision osv
Dermed sender det jo også et signal til virksomhederne om, at det her skal tages alvorligt.
Men jeg synes, at de forslag, som ordføreren kommer med, må tages med i den videre udvalgsbehandling.
Orla Hav (S), 2020-03-10:
En fordel ved de digitale medier er jo, at man altid har en lommeregner med sig.
Jeg gjorde mig den ulejlighed, nu hvor det her spørgsmål er ved at blive gjort til et stort spørgsmål – 27 mio. kr. fordelt på 1.300 virksomheder.
Det giver 20.769 kr. og 23 øre til hver enkelt, når man fordeler beløbet på de 1.300 største virksomheder.
Tror ministeren ikke, at de største virksomheder i Danmark ville kunne afholde den lille ekstraudgift for så oven i købet at være førende på et område i en verden, hvor vi kan se, at den digitale tryghed og sikkerhed spiller en større og større rolle?
Mogens Jensen (S), 2020-03-10:
Nu kan man lave regning på mange måder, men tallene er i hvert fald, at det er 20 millioner i opstartsomkostninger for ordningen, og så er det 7 millioner årligt, som det vil koste i administrative byrder og på den tid, der skal bruges på at lave sådan en beretning til toårsregnskabet.
Man kan jo altid vurdere, om det er lidt eller meget.
Men en ting er sikkert, og det er, at spørgsmål omkring dataetik, og at man som forbruger kan være sikker på, hvordan virksomheder bruger ens oplysninger, altså hvilken dataetik der er, er noget, der er kommet for at blive som et vigtigt spørgsmål.
Det er også derfor, at det er vigtigt at have med som et ansvar for virksomhederne i dag.
Orla Hav (S), 2020-03-10:
Når jeg tillader mig at stille spørgsmålet, hænger det jo lidt sammen med, at jeg synes, vi skal holde fast i proportionerne i det her vigtige spørgsmål.
Og jeg synes, at det kommer lidt ud af proportion, når man siger det der generelle, at vi vælter byrder i hovedet på dansk erhvervsliv.
Jeg vil bare sige, at jeg tror, at de der 15.384 kr., som de 20 mio. kr. er fordelt, svarer nogenlunde til at indgå en kontrakt med den lokale fodboldklub og så følge op med et årligt tilskud på omkring 5.000 kr.
Det tror jeg faktisk godt at man kan få lige så meget ud af ved at være fremsynet på det digitale område og medvirke til, at Danmark har en fremskudt position på det område.
Sagt bare for sådan at få proportionerne med.
Mogens Jensen (S), 2020-03-10:
Jamen jeg er ikke på den måde uenig i den socialdemokratiske ordførers udlægning af proportionerne – det vil jeg da gerne sige.
Og det er det, lovforslaget lægger op til, ligesom den tidligere regering lagde op til det.
Jeppe Bruus (S), 2020-03-10:
Tak for det.
Tilbage i sommeren 2017 – det er jo snart 3 år siden – indførte man en ny lovgivning for at bekæmpe det, man kaldte for utryghedsskabende tiggeri.
Og det er jo sådan, at det allerede i dag er strafbart at tigge; men utryghedsskabende tiggeri var altså det, der foregik på gågader, stationer, steder, hvor der er mange mennesker, og hvor det at blive konfronteret med meget tiggeri var en udfordring og også skabte utryghed.
Derfor lavede man ny lovgivning i 2017, hvor man skærpede straffen for det, man så kategoriserede som utryghedsskabende tiggeri, dels ved at man kan straffes uden forudgående advarsel, dels ved at man altså også skærpede selve straffen for den her type af tiggeri.
Nu står vi her 3 år efter, fordi man på det tidspunkt lavede en hastelovgivning, som udløber her til sommer.
Og så er det selvfølgelig relevant at kigge på, hvad erfaringerne så har været.
Og erfaringerne har været, at loven har virket; man er kommet rigtig meget af det her til livs, og derfor er det Socialdemokratiets – både som regering og som parti – indstilling, at den her lov skal fortsætte med at virke.
Og det, som det her lovforslag i al sin enkelhed handler om, er sådan set, at loven kan fortsætte sit virke, også ud over den udløbsdato, som er denne sommer.
Og Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2020-03-10:
Tak for det.
Noget af det, der særligt i de høringssvar, vi har fået, og som der har været mange af, bliver beskrevet kritik af, er jo det manglende grundlag, den manglende evaluering af det, ordførerne italesatte som erfaringer, som det her lovforslag beror på.
Det havde jo en udløbsklausul på 3 år af en årsag, nemlig at det så ville give mening, at man i løbet af den periode evaluerede, hvad det egentlig har haft af konsekvenser, hvad der er af erfaringer osv.
Det, man så kan se, er, at der er en række organisationer, der siger, at det her er meget uhensigtsmæssigt.
Men der er ikke nogen analyse af eller dokumentation for, at det skulle have haft en særlig effekt eller gjort noget særlig gavnligt.
Så kan ordføreren ikke sige noget om, hvor man har de her erfaringer, som ordføreren siger man har, fra; hvad det er, der viser, at det her har haft en gavnlig effekt?
Jeppe Bruus (S), 2020-03-10:
Jo, det synes jeg er et helt rimeligt og godt spørgsmål, og det vil jeg naturligvis meget gerne.
Det er jo sådan, at Rigspolitiet lavede en vurdering af det her tilbage i 2019, hvor man kiggede på erfaringerne fra Københavns Politi og Københavns Vestegns Politi – der, hvor problemerne havde været størst – fra 2017 og 2018.
Og der blev altså konstateret en bruttonedgang i antallet af både advarsler, sigtelser for tiggeri og sigtelser for utryghedsskabende tiggeri.
Københavns Politi oplyser også, at en ophævelse af reglerne kan risikere at medføre en negativ effekt på denne udvikling.
Det synes jeg sådan set er en meget fin måde at opgøre, hvad effekten af det har været, på.
Det er også derfor, vi synes, at det giver god mening, at loven kan fortsætte.
Kristian Hegaard (RV), 2020-03-10:
Mig bekendt er de tal, ordføreren henviser til, et eller andet, man har samlet i marts 2019.
Men det, der jo må være særlig interessant, er de organisationer, der er allertættest på de hjemløse, det går ud over.
Gadejuristen beskriver i deres høringssvar, at der er hjemløse med handicap og andre tiggere, der bliver fanget under de her regler uden ligesom at have haft en eller anden opfordrende adfærd eller et eller andet.
Er det hensigtsmæssigt, og er det gode erfaringer, når Gadejuristen beskriver sådan nogle konkrete eksempler?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-03-10:
Så vil jeg egentlig bare høre: Hvis vi står i en situation i dansk økonomi, hvor der er danske arbejdspladser, der er gået tabt, og der er folk, der ikke længere har deres arbejde at stå op til om morgenen, og at danske virksomheder har et stigende investeringsbehov for at udvikle deres virksomheder, vil det så være klogt at gennemføre Socialdemokratiets valgløfter om højere skatter på aktier, højere skatter på finansielle transaktioner, og at finanssektoren pålægges højere skatter, eller vil det i sådan en situation være uklogt at gennemføre?
Morten Østergaard (RV), 2020-03-10:
Jeg vil også sige tak til regeringen, både for resolut handling i forhold til at begrænse spredningen af coronavirus og også for det høje informationsniveau til Folketingets partier, partiledere, sundhedsordførere og andre relevante personer.
Jeg synes egentlig også, at der er grund til at takke alle de mange folk, som arbejder i døgndrift lige nu for at komme med de anbefalinger til regeringen.
Jeg kigger især på sundheds- og ældreministeren og på de folk, der på deres vagt jo er superkompetente og – synes jeg – giver anledning til, at man kan være tryg ved, at der er en sikker hånd på roret, men som jo også er i en situation, hvor det for os og dem er ubetrådt land; vi har ikke prøvet noget lignende, i hvert fald ikke i min levetid.
Derfor har jeg en kæmpe respekt for den indsats, og det gælder jo ude i yderste led, nemlig i forhold til dem, der tager sig af dem, som er smittet, og på den måde kommer tættere på risikoen – en kæmpe, kæmpe tak og respekt for den indsats.
Det gælder selvfølgelig sundhedsindsatsen, som går forud for alt, og eventuelle barrierer må fjernes, så vi kan sørge for, at hjælpen kommer til dem, der har mest behov for den, og hurtigst muligt, sådan at smitten kan inddæmmes.
Og så er det klart, at der også er de her økonomiske følgevirkninger, som er tydelige i nogle brancher, men som vil ramme samfundet bredt – derfor vil jeg også give et tilsagn om at se velvilligt på de initiativer, der måtte komme på det område, og måske også lige sende en enkelt venlig tanke til, at vi heldigvis har en sund økonomi.
For ingen kan jo planlægge efter den her slags begivenheder, og det er jo derfor, at det er godt at have en sund økonomi i almindelighed, fordi man så bare er bedre rustet til den her slags ting.
Skulle jeg nævne en enkelt ting, som regeringen ikke har gjort endnu, men som vi meget gerne ville se, skulle det være, at man bad integrationsministeren om at ændre håndtryksbekendtgørelsen, så folk ikke skal vente på deres statsborgerskab på grund af begivenheder helt uden for deres egen rækkevidde.
Mette Frederiksen (S), 2020-03-10:
Først og fremmest tak for den positive tilkendegivelse, også fra Det Radikale Venstre, og jeg forudser et tæt samarbejde, som også kommer til at flytte sig i den kommende tid, og jeg tror, at vi med det her Folketing har de bedste forudsætninger for at komme igennem sådan en situation med den ånd, der hersker allerede.
Det stiller selvfølgelig nogle store krav om, at vi fra regeringens side deler den viden, vi har, ikke alene med Folketinget, men også med den danske befolkning, og det forsøger vi at gøre med jævnlige pressemøder – der er to pressemøder alene i dag.
Så tusind tak for det, og jeg vil videregive rosen fra hr. Morten Østergaard, og det er rigtigt, at det både gælder dem, der står ude i yderste led, som jo også kan gå en svær tid i møde, hvor vi kan komme til at bede nogle om at arbejde mere.
Vi får behov for sidemandsoplæring; allerede i dag har sundhedsministeren tilkendegivet, at vi givet kommer til at bede studerende om at løfte en del af opgaven og måske også bede folk, der er gået på pension, om at komme tilbage og hjælpe i sundhedsvæsenet.
Men det er jo også helt rigtigt, at i dag sidder der en masse embedsmænd, som har været på arbejde hele weekenden, og som også var på arbejde hele sidste uge, og de er det tidlig morgen og sen aften og alle timerne midtimellem for at gøre beredskabet, beslutningsgrundlaget, hastelovgivningen og alt det andet klar til os politikere.
Og det er sjældent, at det er de embedsmænd, der bliver rost – måske for sjældent – så tak for også at sætte fokus på det.
Økonomien vender vi tilbage til.
Det er klart, at når myndighederne i dag anbefaler, at man ikke giver et håndtryk, så skal vi selvfølgelig heller ikke lægge det til grund for en grundlovsceremoni, og derfor har vores forslag været at udskyde de planlagte grundlovsceremonier og så afholde dem på et senere tidspunkt.
Morten Østergaard (RV), 2020-03-10:
Det naturlige var jo, at ministeren brugte den mulighed, han har, for at ændre bekendtgørelsen, så folk kunne få deres pas alligevel, men det må vi forfølge på anden vis.
Jeg synes, at det, som det her jo også viser, er en sårbarhed over for, at det jo ikke er alting her i livet, vi kan planlægge, og at vi er nødt til at reagere efter, hvordan forholdene er, og så meget desto mere er der jo også virkelig anledning til at tænke over, hvad det er, man bruger sin tid på.
Her er tid jo en afgørende faktor, altså i forhold til om vi får inddæmmet smitten.
I forhold til de klimaforandringer, vi står over for, er tid jo også en afgørende faktor, selv om det slet ikke går nær så hurtigt – og heldigvis for det – som det gør, når en virus breder sig på den måde, vi ser her.
Det er jo ikke, fordi der er nogen sammenligning mellem de to ting, andet end at tid er så afgørende.
Derfor vil jeg også bare sige tak for, at der fra og med i dag er kommet gang i sættemøderne om en klimahandlingsplan med afsæt i Klimarådets rapport fra i går, men appellere til, at vi er i stand til at håndtere to udfordringer på samme tid, hvor tid er så afgørende, så vi inden sommerferien får truffet nye aftaler på klimaområdet, der kan reducere Danmarks CO 2 -udledning.
Mette Frederiksen (S), 2020-03-10:
Det er helt rigtigt, at tid også spiller en meget, meget stor rolle på klimaområdet.
Tak for de venlige skub, også i offentligheden, i forhold til det videre forhandlingsforløb.
Det gælder jo fra flere forskellige partier.
Vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at tilrettelægge vores arbejde, sådan at det at håndtere coronavirus ikke gør, at vi ikke også håndterer andre vigtige spørgsmål.
Vi har, som alle ved, gang i en vigtig forhandling på udligningsområdet og dermed vores grundlæggende velfærdsøkonomi; det arbejde skal fortsætte.
Der er sættemøder i dag i forhold til klimahandlingsplanerne; det arbejde skal fortsætte og sættes ordentligt i gang, og på baggrund af de drøftelser, vi også har haft, er vores forslag jo, altså ud over sættemøderne, at vi kommer godt i gang med affald og den cirkulære økonomi.
De Radikale har haft et ønske om, at vi går i gang med det offentliges indkøb; det er stadig væk vores forslag, at vi også gør det.
Det er også vores forslag, at energispørgsmålet bliver åbnet op, foruden nogle af de bundne opgaver, der ligger som resultat af en ret god finanslov, også på klimaspørgsmålet.
Så det er bare for at sige: Ja, det haster også på klimaområdet, og vi skal i den kommende tid vise, at vi kan håndtere mere end én krise, for der er flere på vores bord.
Morten Østergaard (RV), 2020-03-10:
Ja, og det, der i virkeligheden er mit ærinde her, er jo at sige, at mens vi løser den helt akutte krise, vi har mellem hænderne, skal vi jo træffe beslutninger, der gør, at vi ikke kommer til at stå med nye kriser år efter år i den kommende tid.
Derfor er mit ønske her til statsministeren bare, at man ligesom hæver det over andet.
Vi kan nok finde ud af at sikre politiet et ekstra budgetår, hvis det er det, og mon ikke også kommunerne kan håndtere det.
Men der er nogle ting her, som løber fra os, hvis ikke vi træffer beslutninger nu.
I går kom Klimarådet med en anbefaling af en række beslutninger, man skal tage nu.
Og jeg appellerer til, at vi nu gør det, så vi her inden Folketingets sommerferie, hvornår det end måtte blive, kan levere en ny klimaaftale, der viser, at vi forstår at forebygge nye kriser, mens vi bekæmper de aktuelle.
Mette Frederiksen (S), 2020-03-10:
Jamen jeg er jo grundlæggende fuldstændig enig i, at hvis ikke vi formår at handle på klimaspørgsmålet – dansk, europæisk og globalt – så vil menneskeheden, foruden biodiversiteten og naturen, møde kriser, der kan være lige så slemme som det, vi oplever lige nu på sundhedsområdet.
Og derfor er det ualmindelig godt, at et så bredt flertal bakker op om 70-procentsmålsætning, men endnu vigtigere bliver det selvfølgelig, at vi med klimahandlingsplanen viser, at vi faktisk også evner at sætte handling bag de flotte ord og de flotte intentioner.
Og jeg har det egentlig på samme måde: Det føler jeg mig ret sikker på vi kan her i Folketinget.
Sættemøderne går i gang i dag, vi går ned ad nogle af sektorsporene, og så skal vi jo altså have bundet det sammen i et mål for 2025, sådan at tingene bliver set i en sammenhæng.
Og vi skal i gang i dag med sættemøderne og komme så langt, som vi overhovedet kan.
Og der er et meget klart tilsagn fra vores side om, at det, at vi står i en akut situation på grund af corona, ikke gør, at klimaopgaverne bliver mindre, eller at det skal forsinkes.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-03-10:
Jeg vil gerne indlede med at sige tak til både regeringen og statsministeren for, at man tager coronaudfordringen så alvorligt, både det med at inddæmme den, men også at bekæmpe udbredelsen, og jeg tror, at det, vi har brug for igen og igen at understrege, jo er, at det handler om pladsen i vores sundhedssystem.
For det handler om, at mange af os, der kan blive syge, nok godt kan klare den, men vi kan også bringe smitten videre til folk, der ikke kan tåle at blive syge, og hvis de alle sammen bliver syge samtidig, får vi udfordringer i vores sundhedsvæsen.
Jeg har med glæde noteret mig, at vores sundhedsminister tydeligt har sagt, at man indkalder studerende og pensionister.
Jeg blev spurgt af SF's næstformand, som er intensivsygeplejerske, men arbejder et andet sted i dag, om man kunne forestille sig at indkalde personale som hende.
For det handler jo om at få alle mand på dæk og i virkeligheden også hjælpe i forhold til de spidsbelastninger, der kommer i sundhedsvæsenet.
Vi vil fra SF's side hjælpe regeringen bedst muligt, både i forhold til hastelovgivning, i forhold til at udbrede budskaberne og i forhold til de udfordringer, vi står med på den økonomiske side, for det her er jo kun begyndelsen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-03-10:
Jo, det er jeg sådan set enig i, men jeg synes, at det har en parallel til bekæmpelse af fattigdom, fordi det handler om fattige mennesker, som bliver ramt af det her lovforslag, og det er det, jeg synes er problematisk
Jeg synes ikke, man på den måde skal bruge retspolitik til at bekæmpe et problem, som dybest set er socialt.