runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-03-13:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at det er et rigtig vigtigt emne, som Dansk Folkepartis ordfører, hr. Claus Kvist Hansen, rejser, ikke mindst set i lyset af timingen.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at Folketingets Udenrigsudvalg havde en delegation både i Palæstina og på Vestbredden her i sidste uge, hvor vi også havde lejligheden til at grave os lidt ned i den her problemstilling.
Lad os bare starte det allervigtigste sted: Fra Venstres side er det totalt over stregen og noget, vi er lodret imod, når man på den måde fra det palæstinensiske selvstyres regerings side giver støtte til terroristers efterladte.
For det må aldrig blive sådan, at terrorisme bliver bakket op på den ene eller den anden måde.
Og vi kender de her sager, de forekommer, og derfor er jeg også rigtig glad for det, som også udenrigsministeren var inde på, nemlig at den danske regering gentagne gange har taget det her op, enten direkte eller indirekte, via EU-kredsen.
For som sagt er vi lodret imod det.
Det er vi, fordi vi faktisk mener, det vil være direkte kontraproduktivt til det, vi egentlig ønsker.
Vi ønsker, at der skal være en mere stabil situation, ikke kun for Vestbredden, men også i forhold til Israel.
Og hvis vi på den måde fjerner den økonomiske støtte til Ramallahregeringen, skal der ikke meget fantasi til at forestille sig, at så vil regeringen falde i løbet af, jeg var lige ved at sige dage, men det er måske endda næsten timer, og så vil man måske kunne få noget i stedet, som er endnu værre, i hvert fald set fra Dansk Folkepartis side, f.eks. en Hamasregering, hvilket også jeg vil synes vil være forfærdeligt, eller en anden radikaliseret gruppe vil tage magten.
Derfor bliver vi nødsaget til på den ene side at spille det politiske spil, det diplomatiske spil, der handler om at bevare presset, for at sådan noget ikke forekommer, mens vi på den anden side også bliver nødsaget til at se de realpolitiske realiteter i øjnene, og det er, at Ramallahregeringen lige nu er den moderate stemme, der er på den palæstinensiske side, og at vi i hvert fald ikke skal gøre, hvad vi kan, for at underløbe den, for så vil vi få noget, som vil være forfærdeligt.
Derfor er det selvfølgelig en balancegang, som er meget delikat, men det er også en balancegang i forhold til resten af Mellemøsten, som er meget sigende for den måde, som situationen er på.
Så sagt lige ud: Vi forstår godt synspunktet, vi føler bare, at vi kan nå det på anden måde, nemlig via det diplomatiske spil, og at hvis vi overreagerer, som jeg føler vi vil gøre i forhold til Dansk Folkepartis forslag, vil vi få utilsigtede konsekvenser, som vil skabe mere ustabilitet, og få nogle radikaliserede grupper, som ingen af os ønsker.
Anders Samuelsen (LA), 2018-03-13:
Det er dilemmafyldt, men jeg mener, at den vej, som foreslås af Dansk Folkeparti, er den forkerte vej at gå.
Den vil med meget stor sandsynlighed føre til en forværret situation og dermed det modsatte af det, som man ønsker, og det, som vi har som fælles mål, nemlig at få bekæmpet terrorisme.
Til det siger jeg, at det selvfølgelig er et synspunkt, og jeg respekterer, at man kan have det synspunkt.
Jeg er bare ikke enig i, at det er en klog vej frem, og det vil heller ikke være en vej frem, som vil være i Israels interesse, for Israel har ingen interesse i, at der kommer et kollaps.
Det vil komme til at føre til en stigende grad af ekstremisme og med meget stor sandsynlighed også til langt flere terrorangreb: langt mere terror som følge af stigende ekstremisme.
Derfor bliver man nødt til at afveje nogle principper op mod hinanden her, og det princip, som så bliver den røde tråd for regeringen, og som den er for EU-lande, er, at de penge, som vi donerer, ikke må gå til støtte af det formål, som vi er enige om er helt, helt forkert, nemlig jo værre terrorisme man har begået, jo større belønning.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Tak for det.
Men det kollaps, som ministeren frygter kan komme, behøver jo netop ikke at komme, fordi et kvarter efter at hele verden siger til palæstinenserne, at vi stopper for pengestrømmene, hvis ikke de stopper med at understøtte terror, så er selvstyret jo i sin gode ret til at sige: Okay, vi har været på et vildspor.
Vi lukker for den praksis.
Og så vil der jo ikke komme et kollaps.
Kunne det ikke være den anden vinkel?
Nick Hækkerup (S), 2018-03-13:
Det var ikke en lang tale, jeg holdt, og alligevel lykkedes det ikke Dansk Folkepartis ordfører at høre efter hele vejen igennem.
Det er jeg ked af.
For jeg sagde nemlig, at det jo bliver et spørgsmål om, om Danmark skal reagere yderligere.
Det, der er problemet med det foreliggende forslag, er, at det er helt uproportionelt.
Uanset om man anvender økonomiske sanktioner eller andre sanktioner, er det et yderst fornuftigt princip altid at sikre proportionalitet i det, man gør.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Tak for det.
Jeg hører jo, at Socialdemokratiet i vidt omfang følger det samme argumentationsspor som udenrigsministeren, og det er selvfølgelig også fint.
Men jeg tænker jo alligevel, at det igen virker, som om ordføreren kun ser på den første del af det, der bliver foreslået, nemlig det om at stoppe støtten, men ikke ser på den næste del af forslaget, nemlig medmindre det dokumenteres, at pengene ikke går til understøttelse af terror osv. osv.
I alle andre sammenhænge er økonomiske incitamenter ret effektive.
Her vil jeg fra Dansk Folkepartis side sige, at der vel også er en sandsynlighed for, at selvstyret vil sige: Vi ved, at vi er sårbare, og vi kan ikke klare os uden penge udefra, måske skulle vi lægge våbnene på hylden og undlade at opfordre til at finansiere terror på den måde.
Nick Hækkerup (S), 2018-03-13:
Mange palæstinensere sidder eller har siddet i israelske fængsler.
En del af dem kalder israelerne for terrorister, mens palæstinenserne ser dem som frihedskæmpere eller politiske fanger.
Og mange af dem får månedlige betalinger fra de palæstinensiske myndigheder, hvilket israelerne kalder blodpenge og palæstinenserne kalder velfærdsydelser.
Det er, som udenrigsministeren var inde på, naturligvis uacceptabelt, hvis danske penge går til betaling af terrorister, men ifølge udenrigsministeren støtter Danmark det palæstinensiske selvstyre dels direkte med finansiel støtte, dels via en række bistandsinvesteringer og projekter.
Og EU støtter også selvstyret, men igen ifølge udenrigsministeren er den støtte, der gives til de fængslede palæstinensere, ikke finansieret af Danmark, af EU eller af midler, der kommer fra Danmark eller EU.
Herefter bliver spørgsmålet så, om vi skal reagere yderligere.
Og Dansk Folkepartis forslag til folketingsbeslutning er jo et meget potent svar: Stop al støtte til det palæstinensiske selvstyre.
Se, målet med den støtte, vi giver, er først og fremmest at fremme en løsning på den israelsk-palæstinensiske konflikt, bl.a. ved at hjælpe de millioner af palæstinensere, der lever under barske omstændigheder i de besatte israelske områder.
Jeg tror, at uanset hvor man står i det politiske spektrum, anerkender man, at Israel-Palæstina-situationen har en uhyre delikat balance, og faktum er vel også, at uden støtten udefra ville det palæstinensiske selvstyre være ilde stedt.
Udenrigsministeren har oplyst, at i 2016 udgjorde den samlede internationale økonomiske støtte 15 pct. af selvstyrets BNI.
Faktum er, at den palæstinensiske økonomi i dag ikke er selvbærende.
Det betyder, at en gennemførelse af det foreliggende beslutningsforslag sandsynligvis ville føre til yderligere menneskelig lidelse, større uro, og ikke mindst give grundlag for ekstremisme og dermed en øget terrortrussel ikke bare i Mellemøsten, men også her.
Og hvis der er noget, de sidste års migrationsudfordringer burde have lært os, er det, at beslutninger om, hvordan vores støtte tilrettelægges, potentielt har direkte effekt på forholdene her i landet, og at stop for støtten potentielt ville kunne være rigtig, rigtig skadelig for Danmark også.
Socialdemokratiet kan ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Jeg tror ikke, jeg forstår svaret på det spørgsmål.
For vi kan jo se, at kompensationsaftalen indgår som en del af bilaget til den salgsaftale, der bliver offentliggjort den 21. august 2017.
Skal det forstås på den måde, at A.P. Møller - Mærsk har solgt sin oliedivision for 47 mia. kr. til Total, uden at A.P. Møller - Mærsk på det tidspunkt ved eller har garanti for eller har aftalt med regeringen, at kompensationsaftalen følger med?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-14:
Den er ikke fulgt med ved salget i august 2017.
Efter det har der skullet være en godkendelsesprocedure, hvor de her spørgsmål om kompensationsaftalen og andre ting har indgået i den samlede vurdering, som jeg har overdraget – eller delegeret – til Energistyrelsen, og Energistyrelsen har for få dage siden færdigbehandlet ansøgningen.
Det er sådan set rigtigt.
For det er således, at det slet ikke har været muligt for koncernen A.P. Møller - Mærsk at sælge kompensationsaftalen.
Dermed foregår der en sagsbehandling af den her ansøgning, der har været, og den blev afsluttet for få dage siden.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Så vil jeg gerne spørge: Hvilken minister eller hvilket ministerium har godkendt eller accepteret, at kompensationsaftalen er fulgt med ved salget den 21. august 2017?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-14:
Tak for spørgsmålet igen.
Jeg vil sige, som jeg sagde i min besvarelse lige før, at det er således, at det slet ikke har været muligt for A.P. Møller - Mærsk at sælge kompensationsaftalen uden myndighedernes godkendelse.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Vil ministeren undersøge, om A.P. Møller - Mærsk har indgået en salgsaftale med Total, hvori kompensationsaftalen indgår, uden myndighedernes godkendelse – eller om myndighederne på forhånd havde givet deres godkendelse af denne del af salgsaftalen?
Skriftlig begrundelse
Den 21. august 2017 indgår A.P. Møller - Mærsk en aftale med Total, hvor kompensationsaftalen er indeholdt i denne aftale.
I svaret på spørgsmål 132, EFK, almindelig del, står der jo, at kompensationsaftalen er en del af salgsaftalen, da det fremgår af svaret, at kompensationsaftalen indgår i bilaget over de aktiver, som følger med salget, de såkaldte key assets.
Så det er jo åbenlyst på det her tidspunkt, fordi der ligger et svar fra Folketinget om, at kompensationsaftalen ikke kan overdrages uden en forhandling, at man ikke kan sælge kompensationsaftalen, uden at der har været en accept fra regeringen.
Så hvilken minister eller hvilket ministerium har på det tidspunkt, hvor salget foregår, som er den 21. august 2017, accepteret, at kompensationsaftalen er en del af salget?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-14:
Tak for det.
Som jeg redegjorde for i min besvarelse af spørgsmål nr. S 610, vil det ikke være muligt for A.P. Møller - Mærsk A/S at sælge kompensationsaftalen videre uden myndighedernes godkendelse.
Energistyrelsen modtog en ansøgning om godkendelsen af overdragelsen den 5. september 2017.
Det er den, vi som myndighed har forholdt os til, og den, der har dannet udgangspunkt for de vilkår, der er blevet stillet for overdragelsen.
Overdragelsen er ikke blevet sagsbehandlet, forud for at A.P. Møller - Mærsk A/S ansøgte om godkendelse af overdragelsen; der er altså ikke tale om elementer, der er godkendt på forhånd.
Efter at Energistyrelsen modtog ansøgningen om godkendelse, har Energistyrelsen foretaget en samlet, grundig sagsbehandling af hele overdragelsen på den måde, loven foreskriver.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Skal det forstås på den måde, at der ikke på noget som helst tidspunkt, før salget bliver annonceret den 21. august 2017 – i forløbet op til det, i månederne op til det – har været en dialog eller drøftelser mellem A.P. Møller - Mærsk A/S og regeringen, herunder diverse ministerier, om vilkårene for salget af A.P. Møller - Mærsk A/S til Total, herunder kompensationsaftalen?
Har der ikke været nogen som helst møder, drøftelser, diskussioner mellem A.P. Møller - Mærsk A/S og regeringen og forskellige ministerier under regeringen, op til salget i august 2017?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan redegøre for mit eget anliggende i den sammenhæng og sige, at jeg ikke har haft nogen drøftelser med A.P. Møller - Mærsk A/S om det her spørgsmål før offentliggørelsen af salget.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Det er så den 20. august 2017.
Og om lørdagen – det er så den 19. august 2017 – blev jeg af min departementschef orienteret om, at der muligvis var en proces i gang.
Så derfor bliver jeg nødt til at spørge: Hvis ikke dialogen har været ført med energi-, forsynings- og klimaministeren før dette tidspunkt, hvilket ministerium har A.P. Møller - Mærsk A/S så haft dialogen med indtil da?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-14:
Jeg vil sige, at der ikke har været nogen dialog om de her spørgsmål mellem mig som minister og A.P. Møller - Mærsk A/S.
Jeg blev – som rigtigt redegjort for fra spørgerens side – kort tid før offentliggørelsen af salget gjort opmærksom på, at der var en proces i gang.
Det blev jeg gjort opmærksom på af min departementschef få dage før offentliggørelsen.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Jamen så tror jeg, at jeg vil spørge: Hvem var det, der orienterede ministerens departementschef?
Var det en fra Finansministeriet, og hvem var det i givet fald?
Var det finansministeren?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-14:
Det spørgsmål må spørgeren stille andetsteds.
Jeg kan sige, at jeg er blevet orienteret af min departementschef.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Vil ministeren undersøge, om A.P. Møller - Mærsk har indgået en salgsaftale med Total, hvori kompensationsaftalen indgår, uden myndighedernes godkendelse – eller om myndighederne på forhånd havde givet deres godkendelse af denne del af salgsaftalen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-14:
Ifølge undergrundsloven skal overdragelser, der indebærer bevillinger til undergrunden, godkendes af myndighederne.
Derfor vil en salgsaftale som den, der blev indgået mellem A.P. Møller - Mærsk og Total i august 2017, som udgangspunkt altid være med forbehold for myndighedernes godkendelse.
Jeg kan selvfølgelig ikke vide alt, hvad der er aftalt selskaberne imellem, for det er private selskaber.
Jeg kan dog konstatere, at det i forbindelse med al ekstern kommunikation omkring salgsaftalen var tydeligt, at salget hvilede på den forudsætning, at den blev godkendt af myndighederne, herunder Energistyrelsen.
Det er som en del af denne godkendelse af myndighederne, at vilkårene for overdragelsen bliver fastlagt, og som en del af sagsbehandlingen i forbindelse med godkendelsen er der taget stilling til, om kompensationsaftalen fra 2003 fremover også skal gælde for Total.
Her har staten fulgt kammeradvokatens klare anbefaling, hvilket jeg tidligere har redegjort for over for Folketinget.
Det korte svar på spørgsmålet er, at det slet ikke har været muligt for A.P. Møller - Mærsk at sælge kompensationsaftalen uden myndighedernes godkendelse, som det anføres i spørgsmålet.
Det har været en juridisk afvejning fra statens side, hvad vi er forpligtet til i forhold til de aftaler, vi har indgået, og der er truffet afgørelse ud fra den juridiske rådgivning, som staten har fået.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Hvad er ministerens holdning til, at A.P. Møller - Mærsk tilsyneladende har solgt kompensationsdelen uden myndighedernes godkendelse, eller uden at myndighederne på forhånd havde givet deres godkendelse af denne del af salgsaftalen?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-03-14:
For det første mener jeg ikke, at man kan lægge de her justeringer, der skal foretages i forlængelse af Finansieringsudvalgets rapport, sammen med diskussionen om finansieringstilskuddet, som jo i virkeligheden drejer sig om noget andet.
Det er sådan, at jeg ville have givet præcis det samme svar, som jeg lige gav til spørgeren, hvis jeg havde været til stede i Aalborg – og tak for ønsket om bedring; det er jo så indtruffet, for ellers havde jeg ikke stået her i dag.
Men det er jo bare sådan, at den daværende SR-regering har nedsat et udvalg, som har kigget på nogle ting, som et bredt flertal i Folketinget egentlig har været enige om man skulle se på, og det får så nogle forskellige konsekvenser for de forskellige kommuner, men man kan ikke bare aflæse det i rapporten, og det er det, jeg ligesom siger.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-14:
Jeg kan ikke takke for den store meddelsomhed, ministeren forsøger at udøve her – der er åbenbart en hel masse mørketal.
Men det, vi ved, er, at Frederikshavn Kommune og andre nordjyske kommuner er blevet snydt, så vandet driver, i forhold til at man tidligere ikke har registreret ordentligt i forhold til udlændingeudligningen og udlændinges uddannelsesniveau.
Der er et betydeligt efterslæb.
Det, der også sker i den her sammenhæng, er, at man samtidig vælger at forringe udligningen for kommuner med et højt strukturelt underskud.
Hvorfor er det, man gør det, samtidig med at man laver det her?
Man retter op på nogle fejl, men så benytter man lige lejligheden til i de her modeller at give dem et yderligere skud for boven, så de bliver ekstraordinært hårdt ramt.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-03-14:
Jeg er nødt til at fastholde, at det er noget mere kompliceret, end spørgeren giver udtryk for.
Det er jo sådan, at der er en række forskellige ting, som behandles i udvalgets rapport, bl.a. jo også spørgsmålet om beskæftigelsestilskud, hvor der er nogle kommuner, der har været meget overkompenseret i forhold til de udgifter, som de har haft.
Det er jo et spørgsmål, som kan ramme enkeltkommuner hårdt.
Spørgeren siger, at når man ser de fem modeller, så er der mørketal.
Nej, det, jeg siger, er, at vi har forhandlinger med Folketingets partier, og der går jeg ikke ud fra, at der er nogen, der har abonneret på en af de fem modeller, og så er det jo svært at få det til at ende på en af de fem.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-14:
Så det vil sige, at det er helt ubegrundet, når Frederikshavns borgmester og et samlet byråd siger, at konsekvenserne af de fem modeller, der ligger nu, vil være, at vi samlet set i Frederikshavn Kommune vil have 100 mio. kr. mindre at drive kommune for?
Der er kun to muligheder så, og det er at lave besparelser eller hæve skatten.
Derfor bliver ministeren da nødt til at sige, at kommunerne ikke behøver at frygte noget, hvis han ikke siger, at man skal se bort fra de modeller, fordi de ikke duer, for vi kan simpelt hen ikke ramme en enkelt kommune så hårdt – det er der ikke rimelighed i.
Jeg forstår godt, at der skal være en forhandling, men det er jo vigtigt at få sagt til kommunerne, at de ikke behøver at frygte noget i forhold til udligningen her.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-03-14:
Jeg vil endnu en gang understrege, at man ikke skal blande Finansieringsudvalgets rapport og beregninger sammen med spørgsmålet om det generelle finansieringstilskud.
Sådan er det.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at vi har sagt, at vi som regering vil gå ind og forhandle med udgangspunkt i en mellemproportional mellem model tre og model fem, men dog med den tilføjelse, at vi laver en række andre justeringer ved samme lejlighed.
Det, der så er, er, at vi selvfølgelig også er opmærksomme på, at der kan være enkeltkommuner, der bliver ramt meget hårdt, og det har vi tænkt os at drøfte med Folketingets partier hvordan vi kan håndtere.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-14:
Vil ministeren på baggrund af Finansieringsudvalgets rapport om en ny udligningsmodel oplyse, om ministeren mener, at det er rimeligt, at Frederikshavn Kommune vil blive den kommune, som i absolutte tal taber næstmest på omlægningen af beskæftigelsestilskuddet, nemlig 56,1 mio. kr., hvilket svarer til en tredjedel af Frederikshavn Kommunes nuværende beskæftigelsestilskud?
Vil ministeren på baggrund af Finansieringsudvalgets rapport om en ny udligningsmodel oplyse, om ministeren mener, at det er rimeligt, at Frederikshavn Kommune vil blive den kommune, som i absolutte tal taber næstmest på omlægningen af beskæftigelsestilskuddet, nemlig 56,1 mio. kr., hvilket svarer til en tredjedel af Frederikshavn Kommunes nuværende beskæftigelsestilskud?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-03-14:
Som jeg sagde til spørgeren ved det forrige spørgsmål, har jeg svært ved at kunne gå ind og sagsbehandle på den enkelte kommune.
Jeg kan dog sige, hvad angår beskæftigelsestilskuddet, at det er sådan, at der er en række kommuner, der har været overkompenseret.
Jeg har forstået, at det har været et spørgsmål, der på andre områder i udligningssystemet har optaget sindene i det nordjyske meget, nemlig f.eks. på udlændingeudligning og spørgsmål om udlændinges uddannelsesniveau, og der vil jeg bare anbefale, at man har samme interesse i denne sag for, at der ikke overudlignes til nogen af kommunerne.
Det betyder så ikke nødvendigvis, når man lægger alle de forskellige elementer sammen, hvordan man bliver vinder eller taber i den samlede opgørelse.
Men diskussionen om beskæftigelsestilskuddet isoleret set handler jo om, at man ikke overkompenserer.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-14:
Jeg synes bestemt ikke, at man overkompenserer Frederikshavn Kommune.
Bare lige for at gentage det, så har Frederikshavn Kommune været igennem to store værftslukninger, man har mistet det toldfri salg, det er tusindvis af folk, der er blevet berørt her, og derfor har man været i en helt ekstraordinær situation, og man har næstflest ledige blandt alle de 11 nordjyske kommuner.
Der er spørgsmålet om pension, der er spørgsmålet om den aktuelle ledighed, og selv om man har gjort rigtig meget i Frederikshavn Kommune for at få sine ledige borgere i arbejde, er der jo et kæmpestort problem her.
Og det er jo også et spørgsmål om, hvem man bliver sammenlignet med, i forhold til hvor meget man skal have i tilskud.
Der er det helt tydeligt, at der er nogle ting, som der er behov for bliver rettet op på, og som ikke har noget som helst at gøre med overkompensation.
Så derfor synes jeg jo stadig væk, at først laver man en fejl, der er kendt helt tilbage fra 2014, og så går man ind og vil rette den nu her, men man straffer kommunerne generelt med hensyn til dem, der har et strukturelt underskud, og det rammer også Frederikshavn Kommune i den her sammenhæng.
Når man lægger alle de der ting sammen, bliver man voldsomt ramt, og det er derfor, at jeg ønsker, at ministeren tilkendegiver, at sådan kommer det ikke til at gå.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-03-14:
Der er to ting.
For det første har jeg ikke det privilegium, at jeg kan synes, om nogen er overkompenseret eller underkompenseret.
Der er lavet et fagligt arbejde, der viser, om man er overkompenseret eller ikke i forhold til de faktiske udgifter.
Det er ikke noget, jeg synes.
Det er sådan, det er.
Det er bare lidt væsentligt, at hr. Bjarne Laustsen holder sig det for øje.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-14:
Jamen så skal vi jo have fakta på bordet nu, fordi ministeren synes ingenting, han ved noget.
Ved han, at alle de nordjyske kommuner er blevet snydt, så vandet driver, fordi man ikke har givet ordentlig kompensation i forhold til udlændinges uddannelsesniveau?
Det er en sag, som vi er bekendt med, og som jeg også håber at ministeren vil reagere på.
Samtidig med at man forsøger at rette en fejl, ændrer man også i forhold til for ringe udligning for kommuner, som har et strukturelt underskud, og det bliver man også ramt af.
Så det kan godt være, at man forsøger at rette en fejl, men man straffer dem i anden sammenhæng.
Så er der hele beskæftigelsesdelen, som der er nogle klare og tydelige årsager til.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-03-14:
Der må jeg bare henholde mig til, at det ikke er sådan, at vi straffer kommuner med et højt strukturelt underskud generelt.
Det er faktisk ikke det, der fremgår af Finansieringsudvalgets rapport.
Så der synes jeg bare, at man skal gå hjem og kigge lidt nærmere på det.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-14:
I rapporten, som vi taler om her, er det spørgsmål om de ekstraordinære finansieringstilskud på 3,5 mia. kr. sådan set ikke berørt, men alle 11 nordjyske kommuner – vi havde et møde i mandags på Nordjyske i Aalborg – siger, at de har brug for de penge fra den pulje, som de har været en del af.
Kan ministeren bekræfte det?