runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Ja, det er vi klar til.
Vi er også skuffet over, at regeringen ikke kom videre med en mere ensartet CO 2 -beskatning i det første skridt af den såkaldte grønne skattereform, som vi netop har aftalt.
For vi synes godt, at man kunne have nået længere på det halve år, som regeringen har haft til det, end bare at hæve energiafgifterne, hvilket er for unuanceret, hvis man ønsker, at det faktisk skal have en effekt på den måde, som virksomhederne forbruger deres energi og udnytter CO 2 på.
Så vi er enige med Radikale Venstre og har den samme dagsorden her om, at vi ønsker mere ensartet CO 2 -beskatning, fordi det nok er det vigtigste redskab overhovedet til at motivere industrien og resten af erhvervslivet til at holde deres CO 2 -udledning nede.
Det er god, sund økonomisk politik, at man beskatter eksternaliteter, som det her jo er, fordi det går ud over resten af samfundet, når man udleder CO 2 .
Så det har vi ikke noget imod at beskatte, så længe vi sænker nogle andre skatter samtidig.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Jeg vil bare sige tak for svaret.
Jeg har ikke noget yderligere – jeg fik svar på spørgsmålet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-22:
Det glæder mig, at SF er opmærksom på det her punkt, for vi skal videre med det.
Vi skal jo på en eller anden måde have afskaffet de her ydelser, gerne lidt hurtigt.
Hvor tænker SF at den næste åbning kommer i forhold til at få afskaffet de ydelser?
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Jeg kan jo starte med at sige, at jeg måske synes, hr. Rasmus Jarlov skulle stå på mål for den politik, som man har ført fra 2015 til 2019, og som blev meget præcist beskrevet i min ordførertale.
I forhold til skat er der jo faktisk nogle mennesker, som vi ønsker skal betale mindre i skat, og det er folk med små indkomster.
Der vil vi gerne lave en skattenedsættelse.
Men vi synes jo så bl.a., at den skal finansieres, ved at nogle af de mennesker, som har allermest i vores samfund, og som tjener allermest, skal bidrage med en mere fair andel til fællesskabet.
I forhold til topskatten synes vi f.eks., den bør hæves, og vi synes, man bør indføre en harmonisering af aktie- og kapitalindkomst, sådan at man ikke betaler en lavere skatteprocent, men den samme skatteprocent, som man gør, når man er en almindelig lønarbejder, som går på arbejde.
Så det er nogle af de forslag, vi har til at skabe et mere retfærdigt skattesystem, som skaber omfordeling, men som også belønner nogle af de mennesker, som har allermindst i vores samfund, eller som har almindelige indkomster.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Tak for en morsom tale, vil jeg sige, hvor vi fik genopfrisket en karikatur af os borgerlige som nogle, der sejler i store yachter og kører i store biler, pisker de arbejdsløse og i øvrigt bare er interesseret i, at store virksomheder skal tjene en masse penge.
Det synes jeg jo er ganske morsomt, og jeg er sikker på, at det havde fungeret rigtig godt til en 1. maj-tale.
Jeg vil gerne spørge til Enhedslistens forhold til skat.
Jeg kan høre på hr. Rune Lund, at Enhedslisten mener, at skatten skal endnu længere op; det er ikke nogen overraskelse, det er jo velkendt Enhedslistepolitik.
Så vil jeg bare gerne spørge: hvor højt?
Hvor høj burde skatten være i Danmark, hvis Enhedslisten havde 90 mandater og selv kunne bestemme, hvordan tingene skulle se ud?
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-22:
Tak for det.
Som ældreordfører for Dansk Folkeparti havde jeg jo håbet på, at vi havde set en finanslov, som indeholdt lidt mere på ældreområdet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Nu har man jo gået meget op i minimumsnormeringer på børneområdet og at sikre, at der er pædagoger ude i daginstitutionerne, men hvordan vil man egentlig sikre minimumsnormeringer på ældreområdet, for det er der jo ikke noget om i finanslovsforslaget?
Da vi i sin tid var i valgkamp, indgik SF og DF faktisk den pagt, at uanset hvem der ville få magten, ville man kæmpe for ekstra milliarder til ældreområdet ud over den demografiske udvikling, der er, så hvorfor har SF ikke sikret minimumsnormeringer på ældreområdet, så ingen nattevagt skal være alene med 40 beboere?
Det kunne jeg godt tænke mig i forhold til prioriteringer på ældreområdet.
I Dansk Folkeparti har vi jo kæmpet meget for at få øremærket midler direkte til de ældre, så vi også ved, at det er de ældre, de bliver prioriteret til.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens svar på.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jamen altså, idéen er slet ikke så tosset.
Jeg tror måske også, at vi med de her spor, vi lægger ud for minimumsnormeringer i daginstitutionerne, kan være med til at inspirere til nogle modeller, hvor man andre steder kan være med til at garantere, at man har et vist bundniveau i en institution.
Så tanken om at føre det videre er da bestemt noget, som er værd at arbejde med, men altså, rom blev ikke drukket på 1 dag, eller hvad det hedder, og derfor: Det her kan være med til at inspirere til det, men som jeg ved ordføreren tidligere selv har været inde på, er det jo ikke nok i sig selv.
Jeg ved jo, at i den kommune, hvor man har haft de største udfordringer, har man en rådmand, der netop kommer fra Dansk Folkeparti, så det er jo hverken nok at sende penge eller for så vidt at have en rådmand, der påstår at interessere sig for det.
Det kan alligevel gå fuldstændig galt derude, hvor den professionelle møder borgeren.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-22:
Netop derfor var Dansk Folkeparti i Aarhus heller ikke med i det budgetforlig, fordi man syntes, man underfinansierede ældreområdet.
Så det er lidt nogle mærkelige beskyldninger at komme med.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre SF's ordfører, om SF vil stemme for en ældrelov, som netop sikrer minimumsnormeringer, nationale standarder, på det her område, og som sikrer, at vi får indført klippekortordningen, som vi jo desværre ser at flere kommuner har prioriteret væk, og altså giver de ældre nogle rettigheder: ret til selvbestemmelse i deres eget liv og ret til frit valg.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Nej, det går ikke imod hinanden – tværtimod.
Et trygt, stabilt dagpengesystem er forudsætningen for at få Danmark op i gear.
Det er det, der gør, at flere hundredtusind mennesker hvert år helt naturligt skifter job, for i Danmark er man ikke, endnu, så bange for at blive fyret.
Derfor har man i Danmark affundet sig med meget korte opsigelsesvarsler.
Så vores sofistikerede danske model for arbejdsmarkedet, der i den grad udviser dynamik og fleksibilitet, er en fordel for virksomhederne.
Hvis man ikke i det system også har et trygt dagpengesystem, falder resten sammen.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Ligesom hr. Morten Dahlin er jeg også imponeret over ordførerens retoriske evner, og jeg var også rigtig glad for, at hr. Karsten Hønge startede med historien om Rav-Aage.
Det er også en sag, jeg kender som valgt i det vestjyske, og jeg vil benytte lejligheden også her til at sende ros og tak til fru Signe Munk og fru Pia Olsen Dyhr, som jo virkelig har kæmpet i mange, mange år for, at det her kunne komme igennem.
Det er jeg glad for at vi kunne få løst sammen.
Så vil jeg følge lidt op på den debat, ordføreren og jeg havde, da jeg stod på talerstolen, omkring arbejdskraft.
Nu har jeg lige været inde at kigge på BUPL's, altså pædagogernes fagforenings, hjemmeside
Rigtig mange af dem er de yngre medlemmer, som næppe har uddannelsen endnu.
Man kan også se, at der er en del kommuner, hvor der faktisk næsten ikke er ledige pædagoger, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Karsten Hønge, hvad SF gør sig af tanker om at få skaffet den arbejdskraft, der skal til i vores velfærdssamfund.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
For når vi står med en nettoledighed på 126.300, med en bruttoledighed på 139.600, med 89.000, der arbejder på deltid, men som gerne vil have flere timer, og med det her begreb AKU-ledigheden ryger vi op i, at vi faktisk har 385.000 mennesker i tredje kvartal af 2020, der gerne vil arbejde.
Det handler selvfølgelig om lønninger, men det handler i høj grad om at blive anerkendt og respekteret, og at man får mulighed for faktisk at bestemme noget mere over sit eget job, at man får en tillidsreform, så vi faktisk stoler på de offentligt ansatte.
Det har vi ikke i dag, og derfor kan jeg godt forstå, at en del mennesker fravælger det.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Men det synes jeg ikke rigtig var noget svar, for lige præcis på pædagogområdet – det samme gælder sosu'er, håndværkere, ingeniører og alt muligt andet – mangler der jo netop arbejdsudbud; der er ikke et arbejdsudbud.
Så kan det godt være, at der er nogle andre mennesker, der ikke har et arbejde, men de kan jo næppe lige gå ind at blive læger eller pædagoger eller noget andet, for de har ikke de kvalifikationer, der skal til.
Så hvad er SF's plan for at få løst den arbejdskraftmangel, når man ikke vil øge arbejdstiden, f.eks. for dem, der er i gang med at arbejde, eller noget andet?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Det vil jeg slet ikke afvise, men lad os nu se på, hvordan det bliver udformet.
Vi er i hvert fald enige om, at ældreområdet i den grad har brug for dels flere penge, dels flere veluddannede mennesker.
Vi kan se, at sosu-skolerne kæmper en kamp for, at de kan få tilstrækkelig mange kvalificerede ud af deres uddannelser.
Nogle steder kæmper man, uanset om man er med i budgetforliget eller ej – også politikere og lokalpolitikere som DF-rådmanden i Aarhus, som jo tydeligvis var optaget af andre ting, end hvordan velfærden er ude hos den enkelte ældre.
Men vi vil ikke afvise, at det kunne være en mulighed.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-22:
Jeg står bare og tænker lidt på, at vi jo er mange, der har sådan en tilgang til det, at vi gerne skulle have Danmark op i gear igen, så snart det er muligt.
Forhåbentlig kommer der vacciner osv., og så kommer vi af med coronaen.
Og så kan jeg så forstå, at SF og Karsten Hønge vil fodre dagpengesystemet og give flere penge osv. dér for ligesom at understøtte det system.
Hvordan spiller det så overhovedet sammen med at få sat Danmark op i gear, altså at få lavet nogle vækstinitiativer og få prioriteret nogle initiativer i forbindelse med det?
Det synes ligesom at gå imod hinanden.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Vi ser visse muligheder allerede i det kommende år, og vi har så tænkt os at slå til, hver gang der viser sig en sprække i enhver forhandling, hvor vi kan komme af med det her håbløst gammeldags system, som gør, at den ene partner er i lommen på den anden.
Vi ved, at der skal starte nogle forhandlinger omkring øget arbejdsudbud, som vi jo ved er et mantra hos nogle partier her i Folketinget.
Og det interessante ved partnerafhængigheden er rent faktisk, at vi kan frigøre arbejdskraft, fordi der er nogle mennesker i dag, der ikke tager et ekstra arbejde, ikke tager en ekstra vagt, fordi de ved, at de simpelt hen bare kommer til at betale af gennem partneren.
Og der har vi en mulighed for at kunne komme ind.
Morten Dahlin (V), 2020-12-22:
Må jeg ikke starte med at rose hr. Karsten Hønge for en, synes jeg, oratorisk veludført tale, som også var godt opbygget.
Hvis ikke min egen finansordfører sad her, ville jeg sige, at det var den bedste tale, der er holdt i dag, men lad mig holde mig til at sige, at det er den bedste venstreorienterede tale, der er holdt her i dag.
Det må stå for hr. Karsten Hønges egen regning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Karsten Hønge om ledighed.
Vi oplever jo lige nu en massiv udfordring med en masse mennesker, kokke, kuffertslæbere, servicemedarbejdere, der har mistet deres job, og den regering, som hr. Karsten Hønges parti støtter – og man må sige, at SF om nogen støtter regeringen helhjertet – lægger selv op til, at ledigheden først skal være nede på samme niveau som før corona i 2025.
Altså, først om 4 år skal alle kuffertslæbere og kokke og minkavlere være i arbejde igen.
Er det ambitiøst nok for SF?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
SF's ambition er, at alle skal være i arbejde den 4. januar næste år.
Altså, vores ambition er da, at alle er i arbejde.
Alle, der ønsker at have et arbejde, skal i arbejde, og dem ønsker vi at hjælpe på vej på alle de tænkelige måder, der nu findes, med ordentlige, solide grunduddannelser inden for det faglige system, med gode gymnasiale uddannelser og med voksen-, efter- og videreuddannelse gennem hele livet.
Der er jo et kæmpe udbud derude af folk, der ønsker at komme ind på arbejdsmarkedet, og der ønsker vi da, at de kan komme i gang så hurtigt som muligt.
Men det er også klart nok, at vi står med en udfordring, ved at vi har nogle, der er ledige, og som har nogle kvalifikationer, som ikke helt matcher de kvalifikationer, der bliver efterspurgt.
Og derfor er det dér, vi bliver nødt til at sætte ind med uddannelsesindsatsen.
Men hvis du spurgte til vores ambitioner, vil jeg sige, at midt i januar næste år skulle folk da gerne være i gang.
Morten Dahlin (V), 2020-12-22:
Ja, og det kunne vi jo alle sammen godt håbe på, men regeringens egen Økonomisk Redegørelse viser, at det først sker i 2025 ...
Jo, det er fuldstændig rigtigt, og nu har jeg ordet, hr. Jesper Petersen.
Undskyld, formand.
Hr. Karsten Hønges ambition om, at det skal ske til januar næste år, er nok ikke videre realistisk, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvilke initiativer mener SF der skal tages, som ikke er taget med den her finanslov, for at skubbe yderligere på i forhold til væksten og jobskabelsen, så de her mennesker rent faktisk kan komme i arbejde?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Der bliver skabt masser af jobs med den her finanslovsaftale, men det er jo rigtigt, hvad hr. Morten Dahlin siger, altså at det selvfølgelig ikke er seriøst at tro, at de her mennesker er i arbejde midt i januar – men det var bare, fordi jeg blev spurgt ind til SF's ambitioner.
Og SF's ambitioner er da ikke bundet til en økonomisk redegørelse, uanset hvad der måtte stå i den.
Vores ambition er da, at alle mennesker, der ønsker at have et arbejde, får et arbejde.
Der skabes jobs gennem den her finanslov, men det er jo ikke nok – der skal da gøres en kæmpe indsats, som jeg var inde på tidligere, bl.a. i forhold til at opkvalificere mennesker.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-22:
Tak for det.
Hvis jeg fik skrevet det rigtigt ned, sagde ordføreren, at man skulle fodre dagpengesystemet.
Det kunne jeg godt tænke mig at få ordføreren til at folde noget mere ud – altså fodre dagpengesystemet.
Det var jo også lidt på bagtæppet af et modsat billede af en udsultet hest osv. Så det kunne da være nyttigt og konstruktivt at finde ud af, hvad der ligger i at fodre dagpengesystemet.
Hvor skal det fedes op?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jeg tænkte nok, at min metafor om en hest, der trak en plov osv., var noget, der kunne aktivere en Venstremand.
Det handler simpelt hen om, at vi i dag har et dagpengesystem, der for den enkelte lønarbejderfamilie slet ikke svarer til det, man kan forvente sig, når man er i job.
Det er galt nok, men der, hvor det er rigtig galt, er, at netop trygheden på arbejdsmarkedet gør, at man er i stand til at være fleksibel.
Så det, at man har den her bærende søjle med tryghed, er faktisk fundamentet for den fleksibilitet og den dynamik, som vi har på vores arbejdsmarked.
Så ved at pille ved det og ved at forringe det så meget forringer man familiernes økonomi, men man undergraver faktisk også den geniale og sofistikerede model, vi har for vores arbejdsmarked.
SF har så konkret spillet ud med, at vi synes, at man skal give 25 pct. mere i de første 2 måneder, hvis man i øvrigt har haft en arbejdsmarkedstilknytning.
Det kan man lave på andre måder, alt efter hvor mange år man har været medlem af en a-kasse eller andet.
Vi bliver bare nødt til at forbedre dagpengene.
Jo, det er da faktisk en mulighed, at vi godt vil det.
Jeg synes da bestemt, at det offentlige skulle tage at være meget mere imødekommende over for, at de ansatte på deltid fik mulighed for at arbejde på fuld tid.
Vi ser det jo nærmest som en standard, at stillingsopslag for pædagoger er på 32 timer eller lavere, så det er da bestemt en af vejene at gå.
Men det kan bare ikke nytte noget med det mantra, som man har i Radikale Venstre, at man hele tiden taler arbejdsudbud, forstået sådan at vi skal sende flere mennesker hen til at stå i kø for at komme ind på arbejdsmarkedet, når vi har adgang til næsten 400.000, så derfor er udfordringen ikke at få flere mennesker til at gå hen mod arbejdsmarkedet, men at uddanne dem, vi har, til at gå ind i de jobs, hvor der er åbninger – vel at mærke med de kvalifikationer, der bliver efterspurgt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-12-22:
Tak for det.
Og tak for en ideologisk tale – det er altid rart, når fronterne bliver trukket op.
Jeg synes så bare, at der mangler lidt i fortællingen.
Ordføreren tordnede imod, at den tidligere regering havde givet skattelettelser til dem, der havde alt for mange penge i forvejen.
Og derfor synes jeg måske bare, at det ville være på sin plads at bede hr. Karsten Hønge fortælle, hvilken regering der sidst har gennemført topskattelettelser.
Hr. Karsten Hønge er også utilfreds med dagpengeniveauet.
Jeg vil også gerne bede hr. Karsten Hønge bekræfte, hvilken regering der senest har rørt ved dagpengenes niveau.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Jeg tror faktisk, det er nødvendigt med en præcisering af, hvad det er, vi taler om her, når der snakkes arbejdsudbud.
For det er jo ikke rigtige arbejdspladser, vi taler om.
Det er et teoretisk arbejdsudbud i Finansministeriets regnemaskine, og måden, man får øget det på, kender vi godt.
Det er ved at forringe det sociale sikkerhedsnet, sænke skatten i toppen og øge uligheden.
Derfor var det afgørende for os at få ind i forståelsespapiret, at man ikke kan lave den slags reformer.
Det fik vi ind i forståelsespapiret, og det var en meget vigtig forudsætning for Enhedslistens støtte til dannelsen af en socialdemokratisk regering.
Så er der nogle partier, som ønsker at hæve arbejdsudbuddet, og til det må man bare sige, at det kun kan ske inden for forståelsespapirets rammer.
Det er det ene.
Det andet er: Jeg har hørt De Radikale gå meget op i det her, jeg har ikke selv hørt Det Radikale Venstre levere svaret på, hvordan der skal findes 11.000 personer, uden at det øger de økonomiske skel i samfundet, forringer det sociale sikkerhedsnet eller sænker skatten i toppen.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-12-22:
Der vil jeg nu godt lige forsvare Det Radikale Venstre, for de er ikke i stand til at tage ordet nu.
Det tror jeg nu nok Det Radikale Venstre har et bud på.
Men i det tilfælde, at man så ikke er i stand til det, hvad har det så af betydning for Enhedslisten?
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Så synes jeg, at hr. Troels Lund Poulsen skal snakke lidt mere med De Radikale.
Hvor er tabellen med tallet, hvor man viser, hvordan man når op på 11.000 i øget arbejdsudbud?
Ja, jeg spørger interesseret, for jeg har ønsket at se den liste utrolig længe og også bedt De Radikale om at fortælle mig, hvad indholdet er.
Sagen her er bare: Man kan ikke leve op til forståelsespapiret uden at udvise en grad af uhørt stor opfindsomhed eller alternativt ændre i Finansministeriets regnemaskines metoder.
Det er de to muligheder, der er, for at man kan leve op til tallet på de 11.000 uden at komme i konflikt med forståelsespapiret.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
På trods af den sidste ordveksling vil jeg sige tak til hr. Rune Lund for samarbejdet i forbindelse med de aftaler, vi har lavet.
Jeg er også meget imponeret over, at det er lykkedes hr. Rune Lund at holde et indlæg uden at sprede papirer rundtom sig, som hr. Rune Lund gjorde til sit varemærke under finanslovsforhandlingerne.
Set med vores øjne er det jo Enhedslisten, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, der har skabt et problem ved at trække 10.000 mennesker, som godt kunne arbejde, ud af arbejdsstyrken, så vi mener jo, at det er Enhedslisten og de to andre partier, som må leve op til den aftale, man har lavet med os, og komme med et bud på det.
Og så går jeg videre til udlændingespørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Jeg bliver nødt til først at rette noget af det, hr. Andreas Steenberg sagde i sit i øvrigt meget venlige indlæg.
Det behøver jo ikke være nogen hemmelighed, og det er også blevet sagt fra den her talerstol før, at diskussionen om arbejdsudbuddet var den største konflikt, vi havde, i forbindelse med forståelsespapiret.
Og derfor står der intet i forståelsespapiret om, at arbejdsudbuddet skal øges, for så havde vi ikke givet vores støtte til dannelsen af en socialdemokratisk regering.
Jeg har så hørt regeringen sige, at de nu vil prøve at levere på det, og så må vi jo se, hvordan man lykkes med det.
Men vi har ikke lovet noget – vi har til gengæld sagt meget klart, at det ikke kommer til at ske, hvis man øger de sociale skel, hvis man forringer det sociale sikkerhedsnet, eller hvis man sænker skatten i toppen, for så er det i konflikt med forståelsespapiret.
I forhold til at skabe ordentlige vilkår for udlændinge og skabe bedre integration, har vi et kæmpe problem.
Vi har en socialdemokratisk regering, som stritter imod, og som ganske enkelt er umulig at arbejde med, også når det er helt åbenlyse urimeligheder, vi står over for.
Når det gælder kvoteflygtninge, som er nogle af de mest udsatte og sårbare mennesker i den her verden, og som vi kan tage hertil for at hjælpe, så vil man ikke engang forpligte sig til et antal på 500.
Der bliver afsat nogle penge, bevares, men der er ikke blevet givet nogen garantier for antallet, så det er et stort problem.
Det er vi enige om.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Lige præcis det sidste kunne jo være med til at løse den første udfordring, for hvis der eksempelvis var 600 danske statsborgere, som kunne bo her i Danmark med en ægtefælle i stedet for at skulle flytte væk, så ville det jo være nogle ekstra mennesker, vi havde her, og det samme gælder udenlandsk arbejdskraft, hvis det foregår på ordentlige vilkår.
Vi kan jo se, at den førte udlændingepolitik gør, at der er mange virksomheder, der siger, at de ikke vil tage en flygtning ind på arbejdspladsen, for selv hvis det lykkes at få vedkommende i arbejde, kan vedkommende blive smidt ud alligevel.
Så at få løst den her arbejdskraftmangel ved at føre en anden udlændingepolitik kunne jo være en af de ting, vi kunne blive enige om.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Vi vil gerne være med til at kigge på fornuftige løsninger.
Der, hvor vi har et problem, og hvor vi også har diskussionerne med Radikale Venstre, er jo i spørgsmålet om, hvad det fører til i forhold til social dumping og undergravning af danske løn- og arbejdsvilkår, hvis man åbner op for udenlandsk arbejdskraft.
Vi synes, at det er fint, at man kommer fra hele verden og arbejder i Danmark, bidrager og bliver en del af det danske fællesskab, men det skal ske på en måde, hvor vi ikke undergraver danske løn- og arbejdsvilkår, og hvor vi ikke skaber social dumping.
Og der er problemet set fra vores perspektiv, at mange af de forslag, som De Radikale kommer med, desværre vil føre til nøjagtig det.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-12-22:
Tak for det, og også tak til Enhedslisten fra Venstre for det samarbejde, der har været i adskillige forhandlinger på kryds og tværs.
Det, som min nysgerrighed gik på, var sådan set, om Enhedslisten er enig i den tale, som den radikale ordfører holdt her for kort tid siden, om nødvendigheden af reformer, der, om man så må sige, skal gøre os rigere for at modvirke det tab, som er kommet under den her regering.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-12-22:
Ja, det var jo ikke kun en socialdemokratisk regering.
Det var faktisk en regering, som SF var en del af – det var en skatteaftale i 2012.
Og jeg husker jo SF's daværende skatteminister og ledende SF'ere tale varmt om det, som hr. Andreas Steenberg efterspørger, nemlig at den skattereform skulle bidrage til at øge arbejdsudbuddet.
Og jeg undrer mig bare over, hvordan SF's ordfører kan stå i dag og tordne mod alle de ting, når SF, den eneste gang partiet har været i regering, gennemførte præcis det modsatte.