runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2020-12-18:
Tak for det, og tak til begge forslagsstillere for at sætte en meget væsentlig problematik på dagsordenen.
På trods af at vi, som formanden bemærkede lige før, har møder i salen både mandag og tirsdag i næste uge, er i dag jo sidste gang i 2020, hvor vi står her for at behandle et forslag på sundhedsområdet.
Og i den sammenhæng vil jeg lige benytte lejligheden til at oplyse om, at vores emneområde ikke så overraskende måske har sat dagsordenen på rigtig mange måder i år.
Således er årets ord netop blevet kåret, og det blev samfundssind, og det er jo egentlig meget positivt, når nu man skal vælge noget inden for coronaområdet her.
Med de to forslag, vi behandler nu, ønsker man at lade social- og sundhedshjælpere omfatte af autorisationsloven.
Formålet med dette er bl.a. at sikre kvaliteten i plejen og sikre bedre mulighed for at slippe af med brodne kar derude.
Vi husker alle de historier, der har været fremme i medierne, som flere andre ordførere allerede har været inde på.
Denne slags historier gør et stort indtryk på alle, og vi kan selvfølgelig ikke acceptere dem.
For i Radikale Venstre deler vi naturligvis den bekymring, der ligger bag forslagene her.
Vi har et ansvar for at sikre, at vores ældre medborgere får ordentlig pleje og omsorg.
Heldigvis har de ansatte, herunder selvfølgelig også social- og sundhedshjælpere, helt generelt en høj faglighed og en høj medmenneskelighed.
Der vil her som i alle andre grupper selvfølgelig være nogle, der ikke lever op til det ansvar, de har.
Her ligger der en vigtig ledelsesopgave i plejen for at sikre, at de ansatte har de rette kvalifikationer såvel fagligt som menneskeligt.
Det er dog ikke helt klart for mig, at forslaget om autorisation nødvendigvis løser de problemer, der er, ej heller at forslaget er proportionalt med de udfordringer, der helt sikkert er derude.
Det kan sagtens være tilfældet, og det ser jeg frem til at få afdækket i det kommende udvalgsarbejde.
Derfor er jeg rigtig glad for, at ministeren har forpligtet sig til at nedsætte en arbejdsgruppe med deltagelse af bl.a. FOA, KL og de relevante uddannelsessteder, for her skal man netop se grundigt på problemet og indsamle erfaringer fra udlandet.
Det arbejde vil jeg glæde mig til at følge, og netop fordi der skal ses grundigt på området, kan vi i Radikale Venstre ikke støtte forslagene, som de ligger her, men vil hellere afvente arbejdsgruppen.
Men jeg kan også høre, at der bliver lagt op til en fælles beretning, og det er vi selvfølgelig meget positive over for i Radikale Venstre.
Tak for ordet.
Jane Heitmann (V), 2020-12-18:
Med al ære og respekt i forhold til Kirsten Normann Andersens indlæg her var det jo faktisk heller ikke det, jeg sagde.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-18:
Jamen jeg lytter mig også til, at der ligesom er stemning for, at vi kan tale videre i et udvalg.
Og det ville også være rigtig fint, hvis vi kunne gøre det.
De har jo trods alt deres uddannelse, og det ville netop kunne styrke deres faglighed, at de ligesom havde en beskyttet titel, når de havde gennemgået uddannelsen.
Jane Heitmann (V), 2020-12-18:
Som jeg nævnte i talen, vil vi fra Venstres side meget gerne være med til at løfte fagligheden.
Det, som jeg sagde i talen, var, at jeg gerne ville hejse et lille bekymringsflag, hvis man laver en autorisationsordning med kort indflyvning, som der er lagt op til i de to beslutningsforslag her.
Men vi er fra Venstres side bestemt indstillet på at gå i dialog omkring, hvordan man kan skrue en autorisationsordning sammen.
Vi anerkender også, at sundheds- og ældreministeren har nedsat en arbejdsgruppe nu, og når jeg tidligere har været lidt nysgerrig på, hvornår den her arbejdsgruppe så skal afrapportere, er det jo også, fordi vi fra Venstres side er meget, meget utålmodige for at komme i gang med arbejdet her.
Så jeg er faktisk ærgerlig over, at sundheds- og ældreministeren ikke selv ville komme det lidt nærmere.
Men jeg håber, at vi kan blive enige om en fælles beretning i udvalget, og at vi også kan holde ministeren op på, hvornår vi så synes at den arbejdsgruppe skal afrapportere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-18:
Tak for det, og også tak fra mig for talen og for samarbejdet og alt det dér.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren selv fremhæver det, at der er 7.000 ufaglærte medarbejdere i ældreplejen, som en begrundelse for, at man ikke kan autorisere social- og sundhedshjælpere.
Jeg skal ærligt indrømme, at der jo virkelig er nogle, der har siddet på hænderne i meget lang tid, eftersom tingene har udviklet sig på den måde.
Men er det ikke netop vigtigt, også for fagligheden, at man anerkender, at der er forskel på at være ufaglært og at være social- og sundhedshjælper?
Der er forskel på, hvilke opgaver man kan løse i ældreplejen, og derfor giver det jo også mening, at man netop sørger for at beskytte titlen, sådan at man ikke drager en parallel – som jeg synes at ordføreren kommer til – mellem ufaglærte og social- og sundhedshjælpere.
Jane Heitmann (V), 2020-12-18:
Jamen det vil jeg da gøre og sige tak til Dansk Folkeparti for at melde positivt ind.
Det ville være helt fantastisk, hvis vi sammen kan fremsætte forslag her i Folketingssalen.
Så det er modtaget med tak og interesse.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-18:
Nå, okay, jamen så giver det jo mening.
Men så glæder jeg mig til at se de beslutningsforslag, Venstre fremsætter.
Og Venstres ordfører kan jo sende dem forbi, for det kunne jo være, man havde interesse i at være medforslagsstiller, hvis det er nogle gode forslag, der kommer.
Jane Heitmann (V), 2020-12-18:
Ja, det er et fuldstændig relevant spørgsmål, og vi kommer også til at fremsætte beslutningsforslag her i Folketingssalen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-18:
Tak, formand.
Jeg havde egentlig ikke regnet med, at jeg skulle tage ordet her i anden runde, men jeg bliver simpelt hen nødt til det, og det skyldes jo, at Nye Borgerlige ikke vil svare på de meget konkrete spørgsmål vedrørende grundloven, som både jeg og andre har stillet.
Men jeg vil gerne forsøge at gå ind på Nye Borgerliges præmisser.
Ja, islam er både en religion og en politisk ideologi.
Lad os tage religionen først.
Hvad siger grundloven?
Kan vi gå ind og forbyde friskoler baseret på islamiske værdier?
Nej, det kan vi ikke.
Det ved vi, for det har vi fået svar på.
Kan vi forbyde alle friskoler, der er baseret på religion og religiøse livsanskuelser?
Ja, det kan vi godt.
Det ville så betyde, at også de kristne skoler ville miste deres statstilskud.
Det forholder ordføreren sig ikke til, og det forholder beslutningsforslaget sig heller ikke til.
Så siger ordføreren, at det kun er den politiske side af islam, vi skal tage stilling til, nemlig værdierne.
Så er det, at mit spørgsmål er: Kender ordføreren ikke sagen om Tvindloven?
Tvindloven var rettet mod Tvindimperiets friskoler.
Den blev efterfølgende kendt ulovlig i forhold til grundloven.
Det var politisk baserede friskoler, altså friskoler, der arbejdede ud fra politiske værdianskuelser.
Det kunne ordføreren jo have taget med i sit beslutningsforslag, og ordføreren kunne også have svaret på spørgsmålet.
Det kan simpelt hen ikke nytte noget, at man sender et forslag ned i salen uden at have forholdt sig både til grundloven og til det, der er gået forud.
Man kan få hjælp til sådan noget.
Man kan også få juridisk hjælp i Folketinget til den slags.
Man kunne have spurgt Dansk Folkeparti, så vi kunne have fået et seriøst og gennemarbejdet forslag, for i Dansk Folkeparti er vi jo enige i hensigten.
De muslimske friskoler modarbejder danske værdier, Danmark og det åbne vestlige samfund.
Så ordføreren mangler ganske enkelt at svare på det simple spørgsmål: Hvordan overholdes grundloven i det her beslutningsforslag?
Det har hun ikke ønsket at svare på.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Tusind tak.
Jeg havde lige glemt, at der også var et beslutningsforslag fra De Konservative, og at der derfor ikke var en konservativ ordfører før mig.
Vi har jo efterhånden længe haft den her drøftelse.
Vi har siddet i samråd bl.a. baseret på den sag, som ministeren også nævnte, fra Helsingør, hvor en mand med gambisk baggrund ydmygede og truede en ældre dame, så hun til sidst blev utryg.
Vi har også drøftet de her frygtelige sager om Else og Niels, hvor der også var sket den her forråelse, og hvor de blev ydmyget i plejesektoren.
Derfor er vi jo heldigvis alle sammen enige om, at der her er nogle brodne kar, som aldrig nogen sinde igen skal arbejde inden for omsorgsfaget.
Vi ser meget positivt på en eventuel autorisationsordning.
Det er så mere lige det med, hvordan den skal udformes.
Vi kan jo se, at der er nogle områder, hvor man har en autorisationsordning, og så er der andre områder, hvor man ikke har det.
Så man skal måske kigge på, om man på en eller anden måde kan finde en løsning, så man har et bedre overblik over dem, som arbejder med det her.
Jeg tænker særlig på, når folk skal have hjælp hjemme.
Når en sosu-hjælper eller sosu-assistent personligt skal hjem til et ældre menneske, er det også en meget sårbar situation, hvor man som ældre er hundrede procent afhængig af et andet menneske.
Der skal vi altså kunne sikre, at de mennesker, som kommer hjem til de her ældre danskere, også varetager deres opgave ordentligt, tager den alvorligt, viser omsorg og nærhed, og at de selvfølgelig ikke begår nogen af de ting, som vi desværre har været vidne til.
Det gælder selvfølgelig også rundtomkring på vores plejecentre.
I Nye Borgerlige har vi en klar holdning til det.
Vi ønsker, at danske ældre skal have mulighed for langt mere frihed og have flere frie valg.
Vi så rigtig gerne langt flere friplejehjem, hvor der er kortere fra den gode idé til den konkrete beslutning, og hvor man ikke på samme måde, som det er gældende i dag, er bundet op af snærende kommunale eller statslige bånd.
Så endnu en gang: Vi ser positivt på det her.
Jeg synes også, det lyder rigtig positivt, hvis vi kan lave en fælles beretning, som gør, at vi sikrer, at vi kommer hurtigt ud over stepperne i den her retning og finder en løsning på det.
Det ser Nye Borgerlige meget positivt på.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Jeg tror godt, vi kan stryge, at den radikale ordfører går op, for det har Venstres ordfører allerede klaret.
Det havde jeg egentlig håbet ordføreren vidste, nu ordføreren er så gammel i gårde.
Men lad nu det ligge.
Vi taler jo ikke om de enkelte muslimer.
Hvad man tænker og tror derhjemme, må man jo sådan set selv om.
Det, vi taler om her, er, at danske skattekroner går til skoler, som er baseret på værdier, som er i direkte opposition.
Og når ordføreren igen har så lang erfaring med at sidde i Folketinget, burde ordføreren efterhånden også vide, at islam er en ideologi og en religion – de to er koblet sammen – og at ideologien strider imod danske værdier som eksempelvis demokrati, frihed og ligestilling mellem kønnene.
Mener ordføreren, det er særlig liberalt at mene, at danske skattekroner skal understøtte noget, som er i direkte modstrid med danske værdier som frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene?
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Vi skal igen i dag diskutere spørgsmålet om forbud mod visse friskoler.
Vi har diskuteret det, når Dansk Folkeparti har fremsat deres forslag om at sige nej til støtte til friskoler med mere end 50 pct. udlændinge.
Det har juridisk fået en hård vurdering, men DF har fremsat deres forslag.
Nogle vil mene, at den juridiske sprogbrug omkring det kan være sådan lidt tvivlsom: Man kan sige, at det kan rejse tvivl om, om det så er en decideret overtrædelse eller ikke en overtrædelse.
Men det er i hvert fald det, man kan kalde for en form for juridisk taxagult, når man ser, hvad der er blevet sagt om Dansk Folkepartis forslag.
For hvis man kigger på den danske grundlov og spørgsmålet om, at ingen må diskrimineres på baggrund af deres to, så kan man ikke komme med et forslag, der siger, at det grundlag, der trosmæssigt ligger bagved, er afgørende for, om man skal give støtte eller tilladelse til, om der kan være en friskole eller ej.
Jeg deler sådan set nogle af de overvejelser, der er fra forslagsstillernes side, nemlig at vi har nogle skoler, hvor der er en problematisk tilgang til spørgsmålet om danske værdier, undervisning, holdning og andet.
Men jeg er langt mere tilhænger af, at vi angriber det konkret, end at vi gør det generelt.
Jeg er langt mere tilhænger af, at vi gør det inden for den danske grundlov og dermed de danske værdier, end af at vi gør det ved at bryde den danske grundlov og de danske værdier.
Og jeg deler ikke forslagsstillernes argumentation om, at hvis man er muslim, kan man ikke være demokrat eller gå ind for ligestilling.
Hvis vi kigger på, hvor mange muslimske danske byrådsmedlemmer og politikere, der er, er der faktisk rigtig mange af dem, som på trods af deres religion – hvis man tager forslagsstillernes tilgang til det – alligevel bekender sig til demokrati, ligestilling m.v.
Jeg mener ikke, at der er et lighedstegn, og jeg mener netop ikke, at man skal slå alle befolkningsgrupper over en kam.
Altså, spørgsmålet handler jo om at kigge på dem individuelt.
Og ja, der er problemer med nogle muslimer, og der også nogle muslimer, vi ikke har problemer med; og derfor synes jeg, vi angribe de her problemstillinger konkret i stedet for at gøre det på den måde, som forslagsstillerne har foreslået her.
Da Venstre sad med regeringsmagten fra 2015 til 2019, strammede vi op på reglerne for at kontrollere, om friskoler lever op til de normer, værdier og retningslinier, der er, altså om deres undervisning står mål med det, der sker i den danske folkeskole.
Det har medført, at en lang række er blevet lukket, er blevet frataget støtte, og det er for mig at se den rigtige måde at gå frem på.
Venstre kigger gerne på, om det gøres godt nok og stærkt nok, men vi deler ikke den holdning, som forslagsstillerne har, om, at fordi man har en bestemt tro, skal man diskrimineres ved lovgivning.
Og derfor støtter Venstre ikke forslaget.
Jens Joel (S), 2020-12-18:
Nej, sådan kan du ikke forstå det, altså at Socialdemokratiet ikke ønsker at løse det problem.
Så du kan ikke konkludere noget som helst i den retning.
Men det er selvfølgelig rigtigt, at når islam, som ordføreren siger, både bliver brugt som religion, men også som ideologi, så skal man selvfølgelig kunne gribe ind over for den politiske del, som ikke baserer sig på demokratiske principper.
Og det er det, man gør, når tilsynet slår ned på det.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Det, der bare er problematikken i ordførerens argumentation, er sådan set i forhold til værdigrundlaget.
Altså, som jeg sagde til ministeren før: Islam er både en ideologi og en religion.
Og ideologien er i direkte opposition til de grundlæggende danske værdier, som netop er frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene.
Og derfor er det, vi siger meget klart og tydeligt, i hvert fald fra Nye Borgerliges side, at vi ikke mener, at danskernes skattekroner skal gå til at understøtte det, som er i direkte modstrid med danske værdier.
Og jeg troede faktisk – for det var noget, Socialdemokratiet sagde før valget – at man gerne ville gå ind og løse den her problematik.
Men det kan jeg så forstå at Socialdemokratiet ikke ønsker efter valget.
Jens Joel (S), 2020-12-18:
Man kan ikke definere sig ud af, at det er sådan.
For når man danner en fri- eller privatskole, kan man godt sige, at man gør det på et muslimsk grundlag, og så kan man i øvrigt sørge for, at man gør det inden for demokratiets rammer, og at man lever op til de ting, man skal.
Det er sådan set det, der er arbejdsdelingen her.
Vi har en friskolelovgivning, hvor vi ikke fra Christiansborg siger, at der er nogle bestemte skoler, man ikke må oprette, men hvor vi til gengæld siger, at uanset hvilken skole du opretter, skal du leve op til de demokratiske principper.
Det er den arbejdsdeling, man har lavet med tilsynet, og derfor ville jeg synes, det var forkert, hvis fru Mette Thiesen mente, at man på forhånd kunne antage, at alle, der måtte opfatte sig selv som tilhørende en bestemt skoleretning eller baserede sig på et bestemt værdigrundlag, pr. definition var antidemokrater.
Sådan kan man ikke gøre det op.
Men selvfølgelig skal man slå hårdt ned, hvis de rent faktisk ikke lever op til de principper, de skal.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Tak til ordføreren for svaret.
Der er noget, der ikke helt hænger sammen i ordførerens argumentation.
For hvis man baserer en skole på et islamisk værdigrundlag, er det i direkte modstrid med frihedsrettigheder, ganske almindelige danske frihedsrettigheder.
Det er i strid med demokratisk dannelse, det er i strid med ligestilling mellem kønnene.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-18:
Jeg mener simpelt hen ikke, at man kan sætte det så firkantet op, fordi ligesom der findes utrolig mange forskellige slags kristne, findes der også utrolig mange forskellige slags muslimer.
Så det med bare at sætte det sådan op og sige, at alt det ikke duer, abonnerer regeringen ikke på.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Det handler grundlæggende set jo ikke om det.
Vi går meget gerne ind og sætter højere krav til eksempelvis til gymnasierne.
Men når det så er sagt, vil jeg bare sige, at islam jo ikke kun er en religion.
Islam er jo en ideologi og en religion, og ideologien er i opposition til frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene.
Det er de værdier, vi taler om, når vi siger islamiske værdier.
Så hvorfor mener ministeren ikke, at det er i orden, at danskernes hårdt opsparede skattekroner selvfølgelig ikke skal gå til at understøtte værdier, som er i direkte opposition til de danske værdier?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-18:
Jeg mener, det er fuldstændig afgørende, at de friskoler, der er i Danmark, lever op til de krav, der er, om, at man baserer sig på og at hele skolen er gennemsyret af demokratiske værdier.
Jeg mener i øvrigt, at det er en hån imod hele vores samfund, at vi går og bruger dyrebare skattekroner på, at vi så har uddannelsesinstitutioner i Danmark, hvad enten det er folkeskoler eller friskoler eller ungdomsuddannelser, hvor elevsammensætningen er så skæv.
Det betyder, at eleverne ikke får en meget væsentlig del af det at uddanne sig med i bagagen, og det vil sige, at vi får mindre for vores skattekroner, for at sige det ligeud, og vi øger risikoen for parallelsamfund.
Det er derfor, vi fra regeringens side har lagt op til, at vi skal forhandle om, hvordan vi kan få skabt en større balance i elevsammensætningen.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Jeg skulle lige over at sidde på den rigtige plads.
Jeg fik trykket mig ind fra fru Pernille Vermunds plads før.
Nu har jeg vist trykket mig ind som den rigtige.
Tak for svaret til ministeren.
Jeg vil bare lige starte med at rette ministeren.
Nej, parallelsamfund opstår, fordi der er ført en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik igennem årtier, og derfor ville det eneste rigtige jo være at løse udlændingepolitikken fra bunden og så i øvrigt sikre nogle gode skoler.
Så den del med tvangsfordeling er vi ikke enige i, for vi mener jo ikke, at børn og unge skal betale prisen for årtiers forfejlede udlændingepolitik.
Når det så er sagt, kunne jeg bare tænke mig at høre ministeren, om ministeren ikke er enig i, at det er en hån mod danskerne, at de skal betale tilskud til skoler, hvis værdigrundlag overhovedet ikke er foreneligt med danske værdier.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Tak for det.
Så det er et enkelt lille brev til Danmarks Statistik om noget, de allerede gør i forvejen.
Så hvor er det, ordføreren læser sig til, at det skulle være meget, meget bureaukratisk?
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Jeg føler mig okay repræsenteret af folk i bukser.
Altså, det er ikke noget, jeg specielt ser som sådan en rød klud – no pun intended.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Tak for det.
Det er jeg meget enig i er et godt sted at starte – og så desuden at sikre lgbt-personers rettigheder, så man får samme rettigheder, som alle os andre.
Til sidst et lille venskabeligt spørgsmål: Jeg ved ikke, om ordføreren har kigget på de lyskryds, vi i dag har i København.
Synes ordføreren ikke, de er kønsneutrale allerede?
For det er jo sådan set bare en stråmand.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Tak for det.
Jeg synes, at vi har lang vej endnu.
Men jeg vil faktisk gerne oplyse om nogle af de ting, som vi har gjort for lgbt+-personer for nylig.
Regeringen er jo kommet med et udspil omkring transpersoner, som tog nogle rigtig vigtige skridt, bl.a. at få indskrevet kønsidentitet i straffeloven.
Det synes jeg vi skal få gjort rigtig, rigtig hurtigt, og så skal vi i forbindelse med finansloven oprette et krisecenter for dobbeltminoriteter, altså mennesker, som både er udsat for ekstrem negativ social kontrol, f.eks. på grund af deres religiøsitet eller hudfarve i de miljøer, de kommer i, men som samtidig også er lgbt+-personer.
Det er sådan nogle ting, vi kan gøre, for at gøre det en lille smule nemmere at bryde ud i frihed.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at det, at vi kønner så mange ting i vores hverdag, og det, at vi måske har for lidt fokus på køn i daginstitutioner og i skoleklasser og på, at køn kan være mere og mange ting, og at seksualitet kan være mere og mange ting, også betyder, at vi lever i en kultur, hvor det stadig væk kan være rigtig, rigtig svært.
Og så kan man godt snakke om kønsneutrale lyskryds, men måske burde man i højere grad snakke om, hvordan vi kan sikre, at pædagoger og folkeskolelærere får en uddannelse i at lave en mere omfavnende undervisning, hvor der også er plads til forskellige kønsidentiteter.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale.
Hvor er det dog paradoksalt, at ordføreren nævner noget, der afsporer ligestillingsdebatten, og så er det det eneste, ordføreren får spørgsmål om i salen, og vi andre får ikke nogen spørgsmål, for det er fredag, og vi vil gerne hjem.
Det synes jeg er enormt paradoksalt.
Nå, det, vi egentlig burde snakke om, er jo bedre rettigheder for lgbt-personer, når vi snakker om køn netop på det her område.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Altså, undskyld, selvfølgelig må jeg da kritisere handlinger fra politiske kollegaers side, når jeg synes, at de afsporer ligestillingsdebatten.
Altså, hvad er det for noget?
Selvfølgelig må jeg da det.
Men jeg prøver jo nu at gentage min pointe til fru Liselott Blixt, nemlig at vi ofte oplever, at man forsøger at fordreje ligestillingsdebatten, og at vi løber efter de nemmeste, mest forargelige, mystiske små forslag – i stedet for at holde os til kernen af det, der er vigtigt.
Og så længe vi er enige om det, kunne vi jo i fællesskab som ligestillingsordførere forsøge på det.
Men nej, jeg synes ikke, at det var andet end politisk drilleri i det her konkrete tilfælde.
Og som sagt kan jeg ikke frasige mig, at det også er sket for Enhedslistens folketingsmedlemmer, byrådsmedlemmer eller medlemmer et eller andet sted.
Men det ændrer jo ikke på den grundlæggende pointe, at netop ligestillingsdebatten lider lige præcis af et problem her, altså med, at det bliver de outrerede små mystiske forslag, der dominerer debatten, i stedet for de fundamentale uligheder, der er, imellem kønnene: mænds sundhed, kvinders uligeløn og andet.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-18:
Det synes jeg netop er rigtig vigtigt.
Vi har en ordfører her, der nævner et medlem af et andet parti med navns nævnelse og kritiserer vedkommende.
Det synes jeg ikke er i orden; det er ikke den måde, man opfører sig på over for folketingskollegaer.
Når vi taler om, at vi skal italesætte nogle ting, så handler det netop om, at vi får en debat og taler om det.
Og det er vel også det, man gør, hvis man spørger til det, når der kommer en og siger: Jeg foreslår, at vi planter oliventræer ude på Christiansborgs Slotsplads.
Er der så noget forkert i at spørge, hvad det vil koste?
Eller er det noget, Enhedslisten ikke gør?