runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2023-03-15:
Altså, det her udspringer jo af noget andet og meget større, nemlig at de fleste af os også er enige om, at vi skal omstille det her samfund, så vi simpelt hen ikke forurener, så vi kan overlade en god planet til vores børn og børnebørn, og så vi kan gøre noget ved den klimakrise, der er.
Og hvis ikke vi gør det i alle sektorer i det her samfund, skal vi gøre det mere på f.eks. landbrug eller på industri, hvis ikke vi også er villige til at forcere den grønne omstilling i vores transportsektor.
Og der tror jeg bare på – og det kan jo godt være, det er, fordi jeg er skatteminister – at afgifter virker forstået på den måde, at det sådan set giver et bedre regnestykke for den enkelte vognmand og måske fører til, at han udskifter sin lastvogn lidt hurtigere, end han ellers ville have gjort, og at han også foretager nogle investeringer, så økonomien bliver bedre på sigt.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-15:
Hvorfor mener ministeren, at hele vinteroptaget på DTU’s diplomingeniøruddannelser, hvor der ellers skulle være ansøgningsfrist den 15. marts, skal lukkes i en tid, hvor der er mangel på tekniske kompetencer?
Vi havde jo faktisk i dag en høring i Uddannelses- og Forskningsudvalget om lige præcis forslaget om at skære massivt ned i længden på op til halvdelen af alle kandidatuddannelserne.
Der var mildest talt en god slat skepsis blandt oplægsholderne og en vis bekymring for også de negative konsekvenser, det her reformudspil eventuelt kan have for dansk samfundsøkonomi.
Og når ministeren taler, skulle man jo næsten tro, at der er en automatisk sammenhæng mellem det at skære ned i uddannelseslængden på halvdelen af alle kandidaterne og så det at kunne investere i fleksibilitet, flere engelsksprogede uddannelser og livslang læring.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig bare at høre, om ministeren mener, at man ikke kunne finde andre måder at investere i de her ting på, altså om der i ministerens verden skal være en sammenhæng mellem at skære ned i kandidatuddannelserne og så at kunne gøre nogle af alle de andre gode ting, som jeg nemlig også hører rigtig mange af parterne omkring vores uddannelsessystem og uddannelsesinstitutionerne selv er glade for, gerne vil arbejde sammen om og ser potentiale i.
Christina Egelund (M), 2023-03-15:
Tak for det, og hvis nu ministeren var lidt fræk, ville hun bare svare, at det mener ministeren heller ikke, og så kunne man jo lukke den der.
Men hvis jeg skal prøve at uddybe det lidt, vil jeg sige, at jeg er bekendt med DTU's plan om at nedlægge vinteroptaget på deres diplomingeniøruddannelse i Lyngby fra 2024.
Det er en beslutning, som DTU selv har truffet som led i implementeringen af den politiske aftale om flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark.
At nedjusteringen af optaget på DTU skal ske via en nedlæggelse af vinteroptaget, er dermed ikke dikteret hverken af mig eller andre i mit ministerium.
At DTU nedjusterer deres optag i Lyngby som følge af den politiske aftale, er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at der fremover skal uddannes færre ingeniører i Danmark.
Den brede kreds bag den politiske aftale mener, at der er behov for ingeniører i hele landet, også uden for de store byer.
Det er planer, som jeg er glad for at DTU allerede nu er godt i gang med.
Jeg godkendte selv for et par måneder siden flytningen af to ingeniøruddannelser fra Lyngby til Hirtshals, og en af dem var en diplomingeniøruddannelse i fiskeri.
Ud over etableringstilskuddet på 30 mio. kr. vil DTU også modtage et årligt tilskud på 4 mio. kr. og et forhøjet taxameter på 107 pct. pr. studerende til de nye udbudssteder.
Med aftalen understøttes også andre udbud af ingeniøruddannelser.
Der er eksempelvis afsat 20 mio. kr. til etablering af it- og STEM-uddannelser i Trekantsområdet.
Vi har brug for at uddanne arbejdskraft i hele Danmark, det har vi både i og uden for de store byer, og det gælder selvfølgelig også, når vi taler om ingeniører.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-15:
Så kan man jo forestille sig, at der kommer et fantastisk finanslovsforslag lige om lidt, der løser det hele.
Men man kan også forestille sig, at man bliver dygtigere til at samarbejde med de aktører, der er derude, og der har vi jo kommunerne.
De fleste kommuner har klimamål, og de har sådan set sat noget i værk, som gør, at de gerne vil rykke i den rigtige retning, og indimellem løber de ind i, at de ikke kan gøre alt det, som de gerne vil.
Der er det min opfattelse, også når ministeren nu nævner KL-topmødet her i morgen og i overmorgen, at der nok vil være nogen, som påpeger, at anlægsloftet er en stor barriere for kommunerne, ikke mindst i forhold til at renovere egne bygninger, hvor der er et renoveringsefterslæb, og hvor den energiklasse, kommunale bygninger har, faktisk sakker bagud og der er et dårligt indeklima.
Så der er sådan set noget, som regeringen godt kunne gøre nemmere for kommunerne ved at lempe på anlægsloftet.
Det ville godt kunne være sådan, at det var målrettet, så det ikke var et spørgsmål om at bygge nye statuer og svømmehaller, men om at lempe, så der kunne være nogle renoveringer, som kunne være uden for anlægsloftet – over eller under, det må regeringen selv om.
Så mit spørgsmål her i anden omgang er, om ministeren ikke kan se, at det her anlægsloft på nogle måder er for restriktivt, når vi skal have kommunerne med som medspillere i den her klimakamp, og at kommunerne sådan set godt kunne levere mere på klimadagsordenen, også hurtigt, hvis man lempede lidt på anlægsloftet.
Lars Aagaard (M), 2023-03-15:
Jeg trækker svaret en lille smule, fordi jeg har lært, at man har en vis tid til at give svaret her, og svaret er jo meget simpelt: Ja.
Så tænker jeg, af hensyn til at KL har topmøde lige om lidt, at jeg måske bare kan uddybe en lille smule i forhold til kommunerne.
Ja, mange parter har en vigtig rolle.
Grøn omstilling er teamwork, og kommunerne har en ekstremt vigtig funktion.
De er bestyrere af det lokale areal – plads til vindmøller, plads til solceller, byudvikling: Hvor skal der være ladestandere osv.?
Kommunerne driver store institutioner og har egne indkøbspolitikker.
Der er også noget energieffektivitet knyttet til deres bygninger.
Kommunerne ejer mange steder vores forsyning.
Den skal de drive effektivt og i en grøn retning inden for de rammer, som fastsættes i Folketinget.
Endelig er der mange kommuner, der også driver en meget stor og vigtig aktivitet, der handler om at skabe rammer for dialog.
Så i min optik har kommunerne en meget, meget vigtig rolle.
Så svaret er ja.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-15:
Tak, formand.
Mener ministeren, at den folkelige deltagelse i klimakampen er vigtig, og at kommunerne kan have en vigtig rolle i bestræbelserne på at opnå hurtige CO 2 -reduktioner, også i forhold til CO 2 -reduktioner i 2025 og 2030?
Christina Egelund (M), 2023-03-15:
Men det er jo ikke rigtigt, når spørgeren påstår, at hvis man gerne vil have en STEM-uddannelse i Danmark, har man ikke mulighed for det.
Det har man mulighed for.
Det er så ikke sikkert – og det er det jo ikke inden for nogen områder – at man kan få den lige præcis der, hvor man gerne vil.
Den gamle udflytningsaftale beroede jo på en politisk ambition om en geografisk spredning i uddannelsesmulighederne.
Det er jo ikke rigtigt, at vi er
der, hvor man står som ung og gerne vil have en STEM-uddannelse og ikke har mulighed for det.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-15:
Det er regeringens ansvar, at der lukkes uddannelsespladser.
Det er jo regeringens politik, der er skyld i, at vi så kommer til at mangle de her kompetencer i endnu højere grad fremadrettet.
Det er regeringens skyld.
Regeringen har indrømmet, at hele grundlaget for udflytningsaftalen er forfejlet.
Det gjorde den med regeringsgrundlaget, hvor aftalen blev rullet tilbage for professionshøjskolerne.
Alligevel holder man stædigt fast i, at aftalen på andre områder skal fastholdes med de konsekvenser, som vi ser her på DTU.
Hvorfor er det, at ministeren ikke får indrømmet fejlen, når vi kan se, at skaden er ved at ske, og får rettet op?
For det er endnu ikke for sent at få fjernet det her loft og sørge for, at vi ikke gør yderligere skade her.
Hvor mener ministeren at der er den afgørende forskel mellem konsekvenserne på professionshøjskolerne og så de konsekvenser, som vi ser i forhold til uddannelsespladserne på DTU?
Hvorfor vælger ministeren at fjerne loftet i byerne på ét område, men holde fast i det på de andre områder, hvor man dermed nu kan se de konsekvenser i form af lukkede uddannelsespladser på DTU?
Jeg ved ikke, om jeg fik svar på, hvad regeringens ambitioner rent faktisk var for, hvor mange vi skulle optage på ikkedimensionerede STEM-uddannelser.
Hvor mange pladser, kan jeg så spørge, er ministeren villig til at se lukke ned?
For det er jo ikke korrekt, når ministeren siger, at der ikke er unge mennesker, der lige nu ikke løber panden mod en mur i forhold til at kunne komme ind på virkelig gode STEM-uddannelser.
For et par uger siden spurgte jeg ministeren ind til it-uddannelserne på ITU.
Der står vi jo med det samme problem, nemlig at de gerne vil oprette flere pladser, men de bliver mødt af loftet i byerne.
Så hvor mange uddannelsespladser er ministeren egentlig villig til at se lukke ned i de fire største byer på det her område?
Christina Egelund (M), 2023-03-15:
Men altså, det, som spørgeren kalder en stædig fastholdelse af en aftale, som spørgeren og spørgerens parti jo hele tiden har været imod, kalder jeg og regeringen respekt for en etableret indgået politisk aftale, som stadig væk har et politisk flertal bag sig i Folketinget.
Jeg synes – og det kan man jo være uenig i – at folkestyret fungerer godt, når vi respekterer de aftaler, som er indgået.
Så er det jo rigtigt, at vi med dannelsen af den her regering har foreslået en justering i den aftale i forhold til velfærdsuddannelserne, og det hænger sammen med, at der sidste år var et meget stort fald, også i de store byer, på lige præcis velfærdsuddannelserne.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-15:
Jamen så vil jeg da gerne følge op og høre, hvad ambitionen så er fra regeringens side for, hvor mange der rent faktisk skal tage en ikkedimensioneret STEM-uddannelse.
Vi har jo tidligere haft måltal.
Det blev nedlagt af den tidligere regering.
Jeg har en ret stor mistanke om, at det nok er, fordi man ikke rigtig ville holdes op på, hvor mange det var, man rent faktisk ville komme til at have brug for.
Så hvad er egentlig regeringens ambitioner for det her?
Christina Egelund (M), 2023-03-15:
Men jeg er jo enig i, at vi ikke må stå i en situation, hvor et ungt menneske gerne vil ind og tage en STEM-uddannelse, men ikke kan komme til det, og det er vi heller ikke i nærheden af.
Så bliver der spurgt til, hvorfor vi justerer dele af aftalen, men ikke hele aftalen.
Det har vi jo talt om før, og det handler om et meget bekymrende optag på velfærdsuddannelserne.
Men jeg vil sige generelt, at vi jo kommer til at mangle unge ansøgere på mange områder inden for uddannelsessektoren – på STEM-området absolut, på velfærdsområdet og sådan set også på mange andre områder.
Det er jo en meget større strukturel problemstilling.
Per Larsen (KF), 2023-03-16:
Vi kan konstatere, at der var folk, der døde af eller med corona.
Men om de varianter hos mink var nogle, der slog folk ihjel, er jeg ikke sikker på vi har set noget om.
Så det er jeg lidt i tvivl om.
Men ellers må jeg bare sige, at jeg jo har stor tillid til de danske myndigheder i forhold til håndtering af det her.
Der vil jo, når man har forskellige virusser, potentielt være en risiko af en eller anden størrelse.
Den kan være meget, meget lille, og derfor synes jeg jo ikke, at vi sådan på den måde behøver at sætte spørgsmålstegn ved myndighedernes vurdering af, at man godt kan have mink i Danmark.
Vi ved i hvert fald, at der jo ekspanderes rundtomkring i andre lande, fordi der netop er et marked.
Og så skal man huske på, at der rent faktisk var ret mange skind til rådighed, fordi priserne på minkskind op til 2020 var forholdsvis lave, og derfor er der masser af minkavlere, som har gemt skind.
Derfor har det måske kunnet være med til at dække efterspørgslen, men potentielt set vil der jo fortsat være et marked, for vi ved, at man bruger minkskind i stor udstrækning i Asien, og det vil man givetvis fortsætte med.
Carl Valentin (SF), 2023-03-16:
Der kan godt ske en lille stigning, men det er simpelt hen forkert at italesætte det, som om det her bare flytter til andre lande.
Det er ikke det, der sker.
Derudover er der jo også andre lande, der tager det her initiativ med at forbyde minkavl.
Lande som Østrig, Holland, Kroatien, Slovenien, Italien, Frankrig, Estland, Norge og mange andre har allerede forbudt minkavl, og store virksomheder som Gucci, Prada og Armani har valgt det her fra.
Så kan ordføreren ikke se, at markedet er på vej ud, og at man netop kan sørge for, at man globalt får lukket den her produktion, hvis der er flere lande, der går den vej?
Per Larsen (KF), 2023-03-16:
Jeg hylder meget markedet, og det ved vi jo fungerer.
Hvis det er sådan, at forbrugerne holder op med at bruge minkskind, så løser problemet sig selv, for så dør den branche ud.
Fakta er bare, at der stadig væk er et marked for minkskind.
Vi ved også, at de danske mink var de bedste i hele verden.
Det var dem, der opnåede de højeste priser, bl.a. fordi man jo også blandt de danske minkavlere sikrede, at dyrene på alle måder havde det godt, og sikrede, at de fik nogle rigtig gode pelse ud af det.
Jeg synes jo, det er lidt sørgeligt, at man vil fjerne den avl fra Danmark og så lade det foregå i andre lande, hvor vi helt bevisligt kan konstatere, at dyrevelfærden er dårligere end i Danmark.
Carl Valentin (SF), 2023-03-16:
Konservatives ordfører bruger ligesom lækage som et af de primære argumenter, altså argumentet om, at hvis vi ikke producerer de her mink, så gør man det bare i nogle andre lande, hvor dyrevelfærden potentielt er dårligere.
Det siger ordføreren.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvad der er sket med den danske minkproduktion, der er blevet lukket nu.
Vi stod jo for knap 40 pct. af verdensmarkedet inden for minkavl, inden man lukkede minkavl ned.
Er det blevet overtaget af alle mulige andre lande?
Er der en masse andre, der nu producerer de mink, eller hvad er der sket med det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-16:
Nu ved jeg, at ordføreren fra kommer fra Nordjylland og dér har oplevet, hvordan det var med coronasmitten mellem mennesker og mink, og den nedlukning, der skete, af Nordjylland og de katastrofer, der var, i forhold til at der faktisk var mennesker, der døde af corona, og at der var noget, som var blevet undervurderet.
For man troede jo ikke, at corona kunne smitte mellem mennesker og mink, og det var så det, man konstaterede.
Nu står vi så med, at der er fugleinfluenza i spanske minkbesætninger.
Vi har avlsdyr, der bliver importeret fra Spanien, og vi har sådan en vurdering af, om det skulle være farligt for samfundet, og der er også en risiko i Danmark for, at fugleinfluenza kunne komme ind i minkbesætninger.
Per Larsen (KF), 2023-03-16:
Jo, det er jo helt katastrofalt, at man på den måde har udryddet erhvervet.
Vi taler jo om store eksportindtægter og masser af arbejdspladser.
Der var jo 6.000 beskæftigede i den branche, og nu er vi så nede på, at det er nogle ganske få minkavlere.
Derfor er det da også et pionerarbejde, der påhviler de minkavlere, som prøver på at starte branchen op igen, og det bliver bestemt op ad bakke.
Det var en helt anden situation, dengang vi havde så stor en produktion, som vi havde, inden erhvervet blev lukket ned.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-16:
Tak til ordføreren.
Nu sidder ordføreren og jeg jo sammen i regionsrådet i Nordjylland, og ordføreren har jo forstand på sundhed.
Jeg har også viden om, at ordføreren også har forstand på landbrug.
Vil ordføreren ikke bare bekræfte, at der altid har været sygdomme ved dyr, som potentielt ville kunne smitte mennesker?
Og vil ordføreren ikke også bare give mig sin mening om, om det ville være hensigtsmæssigt på den måde bare at slå alt ned, hvor der kunne være en potentiel risiko for nogen som helst sygdomssmitte til mennesker?
For vi bliver bare nødt til at se i øjnene – og vi kan jo male nok skrækscenarier op med sygdomme, der kan smitte – at vi bliver nødt til at stikke fingeren i jorden og så lige vurdere, om det er den mest hensigtsmæssige løsning.
Og vil ordføreren ikke lige gøre mig klogere på, om han mener, at vi bare skal slå alle dyr ned, nu når vi er i gang, for så er vi helt sikre på, at der ikke er nogen mennesker, der kan blive smittet?
Per Larsen (KF), 2023-03-16:
Det ville jo være en fattig verden at leve i, hvis det var sådan, at man slog alle dyr ned, så det kan jeg slet ikke forestille mig.
Altså, det er klart, at når man har med dyr at gøre, kan der jo opstå nogle sygdomme, og det har man set igennem tiderne, men det er vi jo heldigvis blevet meget bedre til at håndtere på mange måder, hvis ellers viljen er til det.
Jeg mener bestemt også, at der under covid-krisen blev begået nogle fejl i forhold til den måde, som man håndterede minkfarmene på, for man foregav jo, at nu skulle man lave en isoleringsstrategi, men den isoleringsstrategi, som man så lagde for dagen, førte jo ikke til en isolering, som havde nogen som helst form for effekt.
Vi har jo faktisk i forhold til mund- og klovsyge haft nogle rigtig gode resultater med at lukke fuldstændig hermetisk ned på de ejendomme, der blev ramt af mund- og klovesyge.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-16:
Nu har jeg længe hørt Enhedslisten komme med det her argument om, at der var fugleinfluenza i Spanien.
Vi ved, at minkene, der bliver importeret fra Spanien, bliver testet, inden de kommer herop, og så tænker jeg, at vi også skal teste dem for fugleinfluenza, for så er vi da på den sikre side.
Men er ordføreren uenig i, at fugleinfluenza primært er noget, der er ved fugle?
Og hvis man nu finder på et stråmandsargument for at slå mink ihjel om, at de kan få fugleinfluenza, var det så ikke bedre, at Enhedslisten havde stillet sig frem og sagt, at vi skulle skyde fuglene, så vi slap for fugleinfluenza?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-16:
Nu synes jeg, at man skal tage det her alvorligt.
Og det er jo korrekt, at man godt kan kontrollere dyr, der bliver importeret til Danmark.
Men i den sundhedsvurdering, som foreligger her, fra marts måned, er myndighederne jo inde og sige, at der sådan set godt kan komme fugleinfluenza fra danske fugle ind i en dansk minkbesætning.
Og det er sådan set det, som vi også skal forholde os til.
Det ikke kun et spørgsmål om at tjekke de dyr, der bliver importeret til Danmark; det er sådan set et spørgsmål om at forholde sig til, hvad det er for en risiko, vi kigger ind i.
Der vælger vi altså at tage det meget alvorligt, for fugleinfluenza er noget, som vi indtil nu mest har tænkt var noget, som kom ind i nogle fjerkræbesætninger.
Så har man slået hele besætningen ned, og så har man haft styr på det, indtil det opstod igen.
Og man har faktisk nogle gange været forundret over, at den smitte kunne komme ind i en besætning.
Nu har vi altså at gøre med nogle minkbesætninger, hvor det er lidt mere åbne bure, selv om området er hegnet ind, og der kan altså komme fugleinfluenza ind ifølge den vurdering, der er fra danske myndigheder.
Per Larsen (KF), 2023-03-16:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for at bringe forbud mod minkavl til debat igen for, jeg ved ikke hvilken gang.
Forslagsstillerne indleder forslaget med at foreslå, at forbuddet mod hold af mink gøres permanent.
Men forbuddet mod hold af mink på grund af risiko for covid-smitte blev jo ophævet ved årsskiftet, så der er sådan set ikke et forbud at permanentgøre i øjeblikket, fordi det rent faktisk er lovligt at holde mink.
Jeg forstår sådan set heller ikke rigtig logikken i forslaget.
Vi ved jo, at der er et marked for minkskind, ja, faktisk et ret stort marked.
Vi ved også, at de danske minkavlere er verdens bedste eller var verdens bedste, indtil branchen jo nærmest blev udryddet på ulovlig vis.
Når vi så samtidig ved, at de danske minkavlere sikrede minkene den bedste dyrevelfærd i hele Europa, er det da en underlig logik at forbyde minkavl netop i Danmark.
Rapporten, der er udarbejdet af Aarhus Universitet, kan selvfølgelig findes på nettet, men jeg har den også med her.
Det handler jo om at holde dyrevelfærd på rette spor; det handler om korrekt fodring og høj sundhedsstatus; det handler om adgang til halm, rent vand, rør til at lege i, plads i burene, beskyttelse mod vind og vejr og direkte sollys.
Og det er noget af det, der trak i den helt rigtige retning i forhold til minkavl.
Man kan sige, at de danske minkavlere vandt konkurrencen på europæisk plan i forhold til dyrevelfærd.
Så med et forbud vil minkene jo blive avlet i lande med ringere dyrevelfærd.
Vi ved jo, at der ekspanderes voldsomt i lande som Rusland og Kina, efter at der ikke længere er adgang til danske minkskind, og det er da bestemt en forkert udvikling.
Dertil skal vi jo huske, at de danske minkavlere har selekteret efter temperament blandt minkene, helt siden man begyndte at holde mink i Danmark kort efter anden verdenskrigs afslutning.
Derfor vil man jo også kunne konstatere, at de mink, der holdes på farmene, faktisk trives langt bedre, end hvis nu man sammenligner med de ræve, som man holdt i bur.
Det lykkedes nemlig aldrig nogen sinde at tilpasse rævene til at få et fornuftigt liv i et bur.
De havde tydelige tegn på stress, hvilket jo også var årsag til, at der blev indført et forbud mod hold af ræve i fangenskab.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi ikke forslaget om forbud mod minkavl.
Vi ønsker til gengæld de minkavlere, som fortsat ønsker at holde mink, al mulig held og lykke med det.
Den seneste måling, jeg har set, af den danske befolknings holdning til minkavl blev offentliggjort den 20. april 2022 og var foretaget af Altinget.
Den viser, at der var 46 pct. af danskerne, der støtter fortsat minkavl i Danmark, og 37 pct. af danskerne var imod.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-16:
Så det hænger jo ikke sammen.
Og det hænger jo heller ikke sammen med, at vi skal forbyde et erhverv på grund af fugleinfluenza, for fugleinfluenza er jo kendt – det ved vi – vi har haft det, og det kommer jævnligt i danske fjerkræbesætninger.
Og derfor håndterer vi det netop.
Så slår vi besætningen ned; vi sørger for, at der er en sikkerhedszone – og ikke en sikkerhedszone, som vi ændrer på, bare fordi vi ikke kan lide et bestemt erhverv, sådan at det hele kan blive slået ned.
Vi har styr på fugleinfluenza.
Kan det komme i mink?
Ja, men så må vi jo bare opføre os på samme måde, som vi gør der.
Så den her stråmandsargumentation er dybest set det, jeg ser fra Enhedslisten: I er rigtig kede af pelsdyravl.
Det er en holdning, men så stå dog ved det i stedet for at finde på sådan nogle ting.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-16:
Jamen det er helt sikkert, at man kan have mink i Danmark, men der er bare en risiko ved det – og der har myndighederne så tidligere taget fejl.
Nu er ordføreren jo inde i historikken omkring minkavl, så derfor vil jeg spørge, om det ikke er korrekt, at Copenhagen Fur står over for at blive lukket, og at der dermed ikke vil være den aktør til at sikre en vidensdeling og et samarbejde på andelsbasis omkring minkproduktion i Danmark, og at de minkavlere, der nu starter op igen, står i en helt anden situation, fordi der ikke er det bagland, som der har været for minkproduktion tidligere?