runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Jo, det kan man jo godt være enig i.
Det, man bare skal huske, er, at hvis man står her på Folketingets talerstol og siger, at man vil give skattelettelser, er det næste spørgsmål, man får, hvordan man så vil finansiere dem.
Skattelettelser skal altid være 100 pct. finansieret, ellers skal man ikke komme med dem, og vi har ikke på vores blok stående, at vi ønsker at sænke skatten.
Men der står bestemt heller ikke på vores blok, at vi ønsker at øge skatten.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Men vi har jo faktisk problemer med at skaffe kapital til Danmark.
Vi kan se i forhold til startupvirksomheder, at kapitalen går lidt uden om Danmark og går til andre lande.
Vi kan se, at når virksomheder skal børsnoteres, har de problemer med det, og de vælger måske andre lande.
Af de sidste ti er der otte, der har valgt Sverige i stedet for.
Så vi har problemer med det, og er vi ikke enige om, at jo lavere skat på kapital, jo flere investeringer og jo mere kapital vil du trække til landet, og jo mere vil det give til iværksættere og nystartede virksomheder?
Bertel Haarder (V), 2021-10-05:
Deres Majestæt og Deres Kongelige Højheder.
Kun krig og corona har kunnet forstyrre friheden og folkestyret i Danmark.
Nu kan vi ånde frit igen; både friheden og folkestyret er fuldt ud genetableret.
Vi klarede os godt igennem pandemien, ikke mindst takket være borgernes grundlæggende tillid til myndighederne, som har fået os til at lade os teste og vaccinere, og den tillidskultur er enestående og dybt rodfæstet i den danske forenings- og oplysningskultur.
Det skal vi altid huske.
Folkestyre er især, at oplyste borgere i gensidig tillid kan ordne egne anliggender og se sig selv som en del af noget større.
Måske var det også det, der skete med det store forlig om landbrug og klima i går.
I dag er det så mig, der som den længst siddende – ikke den ældste – åbner Folketinget den første tirsdag i oktober for at opfylde grundlovens krav.
Ifølge grundloven skal vi mødes på denne dag og høre statsministerens redegørelse om »rigets almindelige stilling og de af regeringen påtænkte foranstaltninger«, som der står.
Ifølge Folketingets forretningsorden skal jeg åbne Tinget og få det sat, dvs. lede valget af Præsidium og tingsekretærer.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-05:
Forestil jer en fremtid i Danmark, hvor luften er helt ren: følelsen af at trække vejret dybt og trygt, byer med grønne arealer, haver på tagene, slyngplanter op ad facaderne, elbiler, der er til at betale, og hvor familien kan køre på ferie uden bøvl med at lade den op.
Forestil jer også, at turen i elbilen går gennem et landskab med mere natur, dyreliv og planteliv: sortspætter, vilde orkidéer og forglemmigej og højmoser og heder.
Det kribler og krabler, det blomstrer og gror.
Og hjemme i familierne, rundt om middagsbordet, spiser vi mere grønt, mere lokalt og efter årstiderne.
Og dansk landbrug er blevet verdens mest bæredygtige med de nyeste teknologier, mere plantebaseret produktion og mere økologi.
De varer, vi henter fra resten af verden, bliver transporteret på skibe, der ikke længere sejler på olie, men på grønne brændstoffer, og vores danske industri får energi fra danske energiøer og biogas fra landbruget.
Og endnu flere end i dag arbejder med at producere grønne løsninger til hele verden.
Lyder det lidt vildt?
Måske lidt, men vi er i gang.
Og her vil jeg bringe et citat: »Klimapolitik må ikke blive til frygtens politik«.
Hvem sagde det?
Det gjorde fru Mai Villadsen på regeringens konference i Fredericia om fremtidens Danmark.
Og det er jo rigtigt: Vi skal ikke lade frygten lede os – men håbet.
Vores fremtid skal være grøn, og luften ren.
Og vel kommer det til at koste kræfter, beslutninger, investeringer, nye vaner – og mod.
Men alternativet – at lade klimakrisen løbe løbsk – er ikke en mulighed.
Og det er ikke en mulighed bare at fortsætte.
Vi er i færd med at ødelægge vores egen klode.
De er en del af vores egen eksistens.
Klimakrisen er så voldsom, at selv når vi i Danmark gør alt det her – udfaser gas- og olieproduktion, bygger verdens første energiøer, genanvender mere affald, omstiller vejtransporten, gør landbruget mere bæredygtigt, indfører en ensartet CO 2 -afgift, forsker for milliarder, udbreder de nye teknologier, sætter et ambitiøst mål for at nedbringe landbrugets udledninger, forpligter os til, at dansk landbrug skal være et grønt udstillingsvindue for resten af verden, og tak til alle ni partier bag den meget brede og visionære aftale – så er det ikke nok.
Danmark har et af verdens mest ambitiøse klimamål, og på næsten 2 år er vi nået næsten halvdelen af vejen.
Men med FN’s seneste rapport står det brutalt klart: Vi skal gøre endnu mere – konkret handling allerede i år, til næste år og året efter.
Vi vil forene høje grønne ambitioner med gode arbejdspladser og med et fortsat hensyn til dem i vores samfund, der har mindst.
Dét er den danske strategi: en ambitiøs grøn omstilling båret af en bred folkelig forankring, hvor vi også træffer de beslutninger, der er behov for ude i verden.
Det er vores mulighed, og det er vores forpligtelse.
Vi står over for et vigtigt efterår i international klimapolitik, og derfor fører vi aktivt klimadiplomati.
Nu gælder det om kort tid COP26 i Glasgow i Storbritannien.
Vi har behov for, at det globale klimaambitionsniveau kommer op.
Bertel Haarder (V), 2021-10-05:
Herefter er Tinget sat, og jeg skal bede formanden om at indtage sin formandsplads.
Til første næstformand har Venstres gruppe udpeget fru Karen Ellemann.
Til anden næstformand har Dansk Folkepartis gruppe udpeget fru Pia Kjærsgaard.
Til tredje næstformand har Socialistisk Folkepartis gruppe udpeget fru Trine Torp.
Og til fjerde næstformand har Radikale Venstres gruppe udpeget hr. Rasmus Helveg Petersen.
Til formand har samtlige partier indstillet hr. Henrik Dam Kristensen.
Hvis ingen begærer afstemning, vil jeg betragte indstillingen som vedtaget.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at komplimentere ordføreren for talen naturligvis, men i virkeligheden også for alt det, som ordføreren overkommer som den enmandshær, hr. Torsten Gejl er.
Jeg kunne godt tænke mig at rette fokus i debatten lidt ind på iværksætteri, som jo også ligger dybt i Alternativets dna, så kunne ordføreren ikke her til aften fortælle lidt om, hvad tanker Alternativet gør sig i forhold til at skabe bedre rammevilkår for iværksætteri her i Danmark?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Vi tror ikke, det bliver nødvendigt i Danmark.
Der er vi jo ved at lave en kæmpestor energiø, bl.a. i Nordsøen, verdens største grønne stikkontakt, hvor vi kan forsyne os selv og mange andre.
Der er en udvikling på vej inden for atomkraft, som vi ikke ved hvordan vil ende.
Hvis den kan det, som man håber, altså hvis det virkelig, virkelig går godt og man kan producere en type atomkraft, som ikke forurener, og hvis det ikke bare er fugle på taget – det vil de næste 5-10 år vise – så skal jeg ikke kunne udelukke, at atomkraft i nogle dele af verden måske kan blive et overgangsfænomen, men det kræver altså, at den teknologi viser sig fra sin allerallerbedste side, og at dem, der udvikler det, har ret i, at f.eks. atomaffaldsproblemet kan reduceres rigtig, rigtig meget.
Så jeg tør ikke udelukke det fuldstændig, og det er, fordi vi ikke ved, om den teknologi kommer til at leve op til de håb, der er knyttet til den.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Jeg har jo stor veneration for Alternativet.
Min gamle mor har jo været medlem af jeres parti i rigtig mange år.
Det er måske overraskende for nogle at høre, men det er derfor, jeg selv er blevet så progressiv, som jeg er.
Der skulle ikke grines der, Mette Abildgaard.
Jeg vil gerne spørge om Alternativets forhold til atomkraft.
For hvis man nu går ind for, at vi skal lave en grøn omstilling og vi skal have biler, der kører på el, og alle mulige andre ting, der skal køre på el, så gælder det om at finde nogle elkilder, som ikke udleder CO 2 , og i den forbindelse er atomkraft jo på vej til at blive afviklet i Europa.
Men hvordan har Alternativet det egentlig med sådan den generelle brug af atomkraft i Europa?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jo, jeg vil gerne være med til at gøre elbiler billigere, og elbiler er et overgangsfænomen, indtil vi finder andre drivmidler eller lærer at lave elektricitet om til f.eks. brint.
Så jo, det vil jeg gerne, men læg mærke til, hvordan vi sidder og kukkelurer i hver vores bil.
Læg mærke til, hvordan vi kunne udnytte bilerne utrolig meget bedre.
Jeg kunne godt tænke mig, og det er også noget, vi prøver at få igennem i transportaftalen, sådan en app, der siger til dig, at 200 m henne ad gaden bor fru Jensen, og hun skal til Roskilde, og det skal du også, og hun hører Beethoven i højtaleren hele vejen, og hun gider godt snakke om planter.
Så ved man lidt om, hvad det er for et selskab, man får, og så tror jeg, man gør de der kørselsordninger lidt mere fleksible.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-07:
Nej, det er fair nok.
Nu kan vi ikke alle sammen køre rundt på Christianiacykler og alt muligt andet.
Vi kommer begge to et sted fra, hvor vi behøver at have en bil.
Når vi nu lever i den virkelighed, hvor vi ikke kan tage den der Christianiacykel frem og tilbage, vil det så ikke være en god idé, at vi gør de her biler så CO 2 -neutrale, som vi overhovedet kan?
Og det kan vi jo gøre ved at få flere elbiler på vejene og ved at fjerne afgiften på dem.
Hvad siger ordføreren?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jeg tror, hybridbiler er et nødvendigt overgangsfænomen, som jeg faktisk ikke er så vild med.
Grønne biler vil jeg selvfølgelig gerne have gjort så billige som muligt, men jeg synes, problemet med den såkaldt grønne bilaftale, der blev lavet, er, at den sætter 600.000 flere biler på gaden i 2030.
Halvdelen af det CO 2 -forbrug, en elbil har, sker i produktionen, og det vil sige, at de faktisk også udleder en del CO 2 .
Det er vi simpelt hen nødt til, eller vi må erstatte det med, at vi kører nogle flere i bilerne – der er ikke nogen grund til, at vi alle sammen skal sidde og kukkelure i en bil hver for sig – med kollektiv trafik, cyklisme osv.
Tak for de pæne ord.
Vi gør os faktisk mange tanker.
Det at blive iværksætter og få sig et cvr-nr. er faktisk relativt enkelt.
Det er ikke så administrativt umuligt at få et firma op at køre.
Det, som jeg nogle gange synes der godt kunne være mere hjælp til, er at forædle produktidéen.
Når man har en lille idé, som måske kan komme til at fungere, er det tit, den skal udvikles og måske ender et helt andet sted med en helt anden forretningsidé end det, man var i gang med, og den proces kunne jeg godt tænke mig man kunne få meget mere hjælp til.
Så kunne jeg godt tænke mig, at det i folkeskolen foregik som i Norge, hvor man får en lille forretningsidé, som man udvikler allerede i 1. klasse, og så tager man den med hele vejen op igennem skolesystemet og udsætter den for noget matematik, noget sprog, noget markedsføring og noget samfundsfag.
Som det er i Norge, kommer man faktisk så ud med en lille forretningsidé, der har været igennem mange kompetencer i skolesystemet, og som måske kan blive til en forretning, eller i hvert fald er der så sat et innovativt mindset i gang hos eleven i højere grad.
Det er et par idéer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-07:
Nu elsker jeg biler, alle mulige slags biler, men ordføreren elsker elbiler, grønne biler.
Som det er lige nu, bliver der altså lagt nogle afgifter på grønne biler, som gør, at der ikke kommer lige så mange ud at køre, som der kunne komme ud.
Vil Alternativet være med til at fjerne afgiften, måske ikke på alle biler – det forstår jeg godt vi måske ikke kan blive enige om – men hvad nu, hvis vi starter med hybridbiler?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
For jo, vi tusinddobler vores indflydelse, hvis vi kan udvikle den grønne teknologi, som de store CO 2 -udledere kan bruge til at få styr på deres udledning.
Og tænk sig, hvilket erhvervseventyr det kan blive.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-10-07:
Så prøver jeg at spørge på en lidt anden måde.
Ser hr. Torsten Gejl ikke også, at vi som land har et ansvar for teknologiudvikling?
Ud over at vi indenlandsk skal sænke vores egen CO 2 -udledning, skal vi også bidrage til at få udviklet nogle teknologier, der gør det billigere og lettere for resten af verden at blive grønne – som vi f.eks. har gjort med vindmøller, og som vi nu lægger op til at gøre på landbrugsområdet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod det spørgsmål.
Jeg mener, at vi skal have så meget økologisk fødevareproduktion i Danmark, vi overhovedet kan, og det er supergodt at omlægge til økologi.
Det har ikke så meget med klimaet at gøre.
Efter min mening handler det mere om biodiversiteten.
Økologien sikrer, at vi ikke får sprøjtet markerne, og det vil sige, at billerne og blomsterfluerne og sommerfuglene og lærkerne og viberne overlever.
Så jeg ser meget økologien som en meget, meget god ting for vores natur og vores biodiversitet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-10-07:
Hr. Torsten Gejl siger jo det her med, at han ikke mener, at den her klimaaftale på landbrugsområdet er specielt grøn.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Torsten Gejl om noget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for talen til ordføreren.
Jeg har altid været meget glad for det album, der hedder »HIP«, og som er lavet af Steppeulvene i 1967.
Det var ikke Absolute Music , nej, men det er nu også et godt album.
Men »HIP« var det første dansksprogede rockalbum, der er lavet herhjemme – fremragende album.
Der synger de om Aldous Huxley, og jeg har aldrig rigtig forstået, hvorfor de sang om Aldous Huxley, men jeg er blevet klogere i dag efter at have hørt ordførerens tale, så tak for det.
Og i øvrigt tak for, synes jeg, et godt samarbejde, tak for den ros, som hr. Jens Rohde kommer med af regeringen, og også tak for det samarbejde, vi har haft i forbindelse med udfærdigelsen af vores fælles vedtagelsestekst .
Det har været helt igennem konstruktivt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren til den netop afsluttede landbrugsaftale.
Det er en aftale, som vi i regeringen er meget glade for, og som jeg også brugte lidt tid på i min egen tale.
Det er jo sådan, at vi nu har fået lavet nogle bindende mål både i forhold til kvælstof og CO 2 , og jeg vil gerne bede ordføreren tilkendegive, at vi kan regne med ordføreren i det arbejde, der nu ligger foran os i forhold til at fastholde også de blå partier på de meget vigtige bindende mål, både i forhold til CO 2 og kvælstof.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Tak til statsministeren for talen i tirsdags.
Jeg vil også gerne sige tusind tak, fordi vi i Kristendemokraterne altid får en meget, meget fin og ordentlig og respektfuld behandling, når vi møder op hos regeringens ministre.
Det er jo ikke nogen selvfølge, når man blot har ét mandat, for så ved man jo godt, at man i mandatlogikkens hellige navn ikke betyder ret meget, men det har aldrig på noget tidspunkt, hverken i foråret eller nu her, skortet på respekt og vilje til at lytte til argumenter.
Det vil jeg gerne takke for, det vil jeg gerne kvittere for.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi peger på en blå statsminister.
Vi ser gerne, at vi har et borgerlig-liberalt Danmark, og det er jo, fordi vi i udgangspunktet gerne ser, at man har en lavere beskatning af f.eks. arbejde, en ganske betragtelig lavere beskatning.
Vi har jo i vores 2030-plan foreslået, at man hæver beskæftigelsesfradraget til 26,6 pct. og hæver topskattegrænsen til 800.000 kr.
Det tror vi ikke rigtig på at man får igennem ovre i den her side af Folketingssalen, hvis jeg skal være helt ærlig.
Om vi kan få det igennem i den anden, ved jeg ikke, men det er i hvert fald vores ambition.
Vi ønsker også et stop for tilgangen til efterløn; det synes vi ikke man får noget for.
Vi ønsker at sætte kommunerne fri, men ikke med frikommuneforsøg.
Jeg har fuld respekt for, at man gør det, for det er jo sådan set en god start, men vi ønsker at give dem reel frihed til at træffe beslutninger lokalt.
Og i den reelle beslutningsfrihed – og det ved jeg så ikke om vi kan få nogen med på – er der jo set med vores øjne nogle økonomiske rammer, der skal lempes ganske betragteligt for kommunerne.
Jeg er også en af dem, der var med til i sin tid at afskaffe skatteudskrivningsretten for regionerne.
Jeg kan huske, at Socialdemokratiet dengang tordnede imod det, i øvrigt sammen med Radikale Venstre, SF og andre partier; de mente, at det var fuldstændig håbløst, at man dermed desavouerede regionerne – dengang var det amterne – til blot at være sådan nogle lakajer for os, til at legitimere vores egne beslutninger herinde, altså igennem regionerne.
Man må jo vedstå sig arv og gæld i politik.
Jeg hører til dem, der mener, at det var en forkert beslutning, fordi det er umuligt at afstemme forventninger og service regionalt og lokalt, hvis ikke man sørger for den tilstrækkelige frihed til kommuner og regioner og den tilstrækkelige handlekraft.
Så det er i mine øjne nogle borgerlig-liberale dyder, ligesom det for os er det, når vi siger, at vi vil lempe skatten på arbejde for at få mere arbejde; så handler det faktisk også om, at vi gerne vil give familierne større frihed.
Så vores udgangspunkt er borgerlig-liberalt.
Men når regeringen byder til forhandling, og hvis vi kan finde nogle fælles brudflader, så er vi altid borgerlige stemmer, der arbejder med den til enhver tid siddende regering og altid vil søge – med det ene mandat, vi har indtil videre – at få så meget indflydelse gennem argumentets magt som overhovedet muligt.
Og så længe vi kan have den samtale, er vi jo sådan set godt på vej, og den oplever jeg at vi har.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Det, som f.eks. Novo Nordisk siger, er: Vi vil gerne have nogle mere tydelige spilleregler.
Lad være med at skubbe de svære beslutninger ud i fremtiden.
Lad os få spillepladen lagt, så vi ved, inden for hvilke rammer vi skal skabe den innovation, som skaber den grønne teknologi, som resten af verden – de store udledere – skal bruge til at stoppe deres CO 2 -udledning.
Anders Kronborg (S), 2021-10-07:
Og alt det håb skulle vi jo gerne bruge til at blive foregangsland, for der er jo ikke noget ved at være foregangsland, hvis vi bare afvikler de danske arbejdspladser.
Det skal jo være sådan, at industrinationerne – Tyskland, USA og Kina – kigger misundeligt på Danmark og siger, at deroppe kan man altså producere en gris, der er væsentlig mere klimavenlig end i resten af verden.
Hvis vi bare jager arbejdspladser ud af landet, og hvis vi siger, at vi skal minimere den animalske produktion,
hvor er foregangslandet så henne, og hvor er inspirationen til resten af verden?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jo, jeg kan øjne håb for den økologiske produktion, jeg kan øjne håb for den plantebaserede udvikling, og jeg kan øjne håb for en del af de gode ting, som forskellige partier har bragt ind i aftalen.
Så jo, det kan jeg godt.
Anders Kronborg (S), 2021-10-07:
Tusind tak for det.
Det er jo spændende at følge den her debat.
Jeg kan huske, da Alternativet var i deres velmagtsdage.
Man havde plakater med håb, og man talte meget politisk proces.
Jeg har jo selv siddet i de her landbrugsforhandlinger, hvor Alternativet også sad i lang tid, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at der her virkelig er tale om en proces, som jeg mener har skabt håb og samling.
Vi startede med et stort forsamlingshus, og så var der en lang række møder med interessenter, der blev inddraget – over 30 møder.
Vi holdt samlet set over 70 forhandlingsmøder, og nu står vi med en sektor, med grønne organisationer, med et bredt Folketing, der politisk bakker op om meget, meget ambitiøse klimamål.
Hvis nu jeg vækker hr. Torsten Gejl midt om natten og han niver sig i armen, kan han så ikke øjne bare en lille smule håb i forhold til den brede landbrugsaftale, som man er blevet enig om?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Den del af det gør ikke handelen bedre.
Men jeg synes, at spørgeren skal læse op på, nej, det er måske sådan lidt arrogant sagt, men så undersøge, hvad det er, miljøvismændene siger i øjeblikket, for de siger faktisk, at hvis vi reducerer kødproduktionen i Danmark, vil den ikke blive øget i resten af verden en til en.
Det siger de simpelt hen på skrift.
Per Larsen (KF), 2021-10-07:
Jeg er lidt i tvivl om, om det var et klart svar.
Men hvis nu vi antager, at forbruget af svinekød i Kina slet ikke rokker sig ud af stedet, fordi vi holder op med at producere grisekød i Danmark, risikerer vi så ikke at skyde os selv i foden?
Risikerer vi ikke, at den efterspørgsel efter svinekød, som kineserne trods alt har, skal de have dækket et andet sted fra?
Det kunne måske være i Sydamerika, hvor man skal starte med at fælde noget regnskov for at kunne producere det svinekød, som der så bliver behov for.
Når nu vi ved, at der stort set ikke er nogen steder i hele verden, hvor man har et mindre klimaaftryk fra produktion af fødevarer end i Danmark, er det så ikke en dårlig handel, vi laver der?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Det var et godt spørgsmål.
Det er svært lige at give det tal.
Det, jeg mener med lækage, er, at det jo viser sig – de økonomiske vismænd siger det – at det, vi har sagt, om, at hvis der er en ko, der ikke bliver produceret i Danmark, så bliver den produceret en til en i udlandet, ikke passer.
Altså, det har de simpelt hen revideret.
De økonomiske miljøvismænd siger, at det faktisk kun er en fjerdedel af den ko, der bliver produceret.
Og i Danmark er kødforbruget lidt faldende, så vi skal ikke være så sikre på, at vi bare importerer lige så meget.
Og det er de ting, jeg prøver at undersøge nærmere for at finde ud af, om vi behøver at nærme os det her helt så forsigtigt.
Det er jeg faktisk ikke sikker på at vi gør.
Jeg tror faktisk, at vi, hvis vi brugte mere tid på det, kunne blive enige om en langsom reduktion af kødproduktionen, som passer til det faldende kødsalg i Danmark, og som også kan forsvares, i og med at der ikke bare bliver produceret det samme i udlandet.
Per Larsen (KF), 2021-10-07:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Nu brugte ordføreren en hel del tid på at tale om kødproduktion, og hvor skadeligt og uhensigtsmæssigt det var.
Og ordføreren brugte også noget tid på det her med lækagen.
Altså, vi har jo en forholdsvis stor kødproduktion i Danmark, og hvis vi nu antager, at vi fuldstændig udfasede vores griseproduktion i Danmark, altså at grisene i Danmark fik samme bekomst som minkene og blev fuldstændig fjernet, og hvis man tror på det der med lækagen, hvor meget mindre kød fra grise tror ordføreren så at man ville spise i f.eks. Kina?
Hvor stor en reduktion ville kineserne have af deres kødforbrug, fordi vi udfasede vores griseproduktion?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Det spørgsmål er for stort til, at jeg kan svare på det her.
Vi mener jo, at hvis du driver en virksomhed, som virkelig belaster klimaet og miljøet og naturen, skal det være dyrere, og hvis du driver en, som passer på det hele, skal det være billigere.
Så vi har ikke noget imod nogle grønne afgifter, som skaber en balance der.
Generelt kunne vi godt tænke os at hjælpe iværksættere med 80 pct. af dagpengene i 2 år, sådan at man i det der lidt sårbare forløb de første 2 år har et eller andet minimalt budget til huslejen og til nogle ting, mens man koncentrerer sig om at udvikle sin forretningsidé.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-07:
Spændende idéer, og dem vil vi meget gerne bidrage til at drøfte videre.
Et helt konkret spørgsmål kunne også være omkring økonomien som rammebetingelse for iværksætteri, og et konkret spørgsmål kunne være: Vil Alternativet være med sammen med Venstre til at sikre, at det ikke bliver dyrere at drive virksomhed i Danmark, og dermed fremme iværksætteri og innovation?
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jo, jo, det er også helt fair, og det er også helt legitimt, og vi vælger jo hver især, da vi er forskellige partier, hvornår vi indgår i en aftale, og hvornår vi ikke gør
Men når det handler om noget, der er så centralt og så stort, som hr. Torsten Gejl så rigtigt siger, kan det godt bare undre, netop med den profil, som Alternativet har, at man vælger at sætte sig uden for indflydelse.
For der er så mange ting i den aftale, der skal implementeres løbende, og der kunne Alternativets stemme måske have været berigende i den diskussion inde i forhandlingslokalet og ikke kun her.