runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Jeg vil gerne bare lige til det sidste sige, at der jo er et krav.
Det er nemlig fuldstændig rigtigt, at der skal være planer, og de skal sådan set få det på plads.
Men der er jo et eller andet, der går galt, når vi nu derude kan se, at det faktisk går den forkerte vej, altså at dårligt indeklima ikke bliver et mindre, men bliver et større problem, og at det i hvert fald er blevet det over de seneste år.
Derfor håber jeg, at vi også kan være enige om, at vi jo er nødt til på en eller anden måde at have nogle sanktionsmuligheder og at have nogle, der kan gå ud til kommunerne og sige, at de faktisk skal leve op til loven.
Det bør de jo ikke skulle have flere penge til.
Det kan godt være, at vi skal bruge lidt flere penge på at få nogle til at gå ud og sige det til dem, men de burde ikke skulle have flere penge til at gøre dét, som de i forvejen har pligt til at gøre.
Stén Knuth (V), 2019-11-29:
Tak for det, formand.
Også herfra tak til DF for at rejse den her vigtige og rigtige sag.
Klimaet er på dagsordenen – udeklima, samarbejdsklima og jo også indeklima, som DF hejser et flag for her.
Et godt indeklima er jo helt afgørende for, hvordan en god skoledag og arbejdsdag opleves af 500.000 elever og 50.000 lærere og pædagoger, som dagligt opholder sig ude på vores skoler.
Et godt indeklima betyder jo også bedre koncentration og indlæring og nogle af de ting, som vi har talt om her er rigtig afgørende for, hvordan vi lærer.
Så når Arbejdstilsynet kan konstatere – kan vi se, når vi læser ned i sagen – at 25 pct. af deres kontrolbesøg i 2018 netop påpegede, at der var udfordringer; når en anden undersøgelse i 2017 viser, at 90 pct. af 245 undersøgte klasseværelser har forhøjet koncentration af CO 2 , så er der også behov for, at vi politisk har opmærksomhed på det her.
Ansvaret ligger jo, som både ministeren og en tidligere ordfører har talt om, ude hos kommunerne, og det er dem, der skal løfte hele opgaven her.
Vi anerkender i Venstre, at der er en udfordring, og jeg er sådan set også positivt stemt for at skulle tage en forhandling om det her i udvalget – med henblik på måske at lave en beretning, hvor regeringen pålægger kommunerne og KL at løfte det her ansvar.
Man kunne måske i samme moment i udvalgsbehandlingen indkalde forskellige interesseorganisationer, der kunne være med til at pege på, hvordan vi kunne gøre det her bedre.
Så på trods af de gode intentioner fra DF's side kan vi i forslagets nuværende form ikke stemme for det, men stemme for, at det i udvalgsbehandlingen bliver til en beretning.
Jens Joel (S), 2019-11-29:
Som ministeren også sagde, udelukker vi ikke noget på forhånd, og vi glæder os egentlig til den drøftelse af, hvad det er for nogle håndtag, vi kan tage fat i her.
Det, vi advarer mod, er, at man flytter opgaven, finansieringen og ansvaret til Christiansborg.
Men vi vil gerne diskutere det, og det er jo derfor, ministeren også giver tilsagn om, at der skal være en drøftelse med KL.
Det er jo selvfølgelig for at sikre, at vi får en fremdrift på det her område.
For jeg er enig med DF og spørgeren i, at vi ikke kan gøre ingenting og i øvrigt bare være ligeglade med, at undervisningsmiljøet ikke er godt nok.
Vi er bare også nødt til at have respekt for, at der er rigtig mange ting, som kommunerne skal forbedre i skolerne lige nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Tak, og tak for talen, og tak for tilsagnet om at gøre noget.
Men som ministeren også siger, har vi talt om det her de sidste 30 år, og de nyeste undersøgelser peger på, at det her faktisk går den forkerte vej.
Ministeren siger, at det koster en jetjager.
Ja, det koster omkring 2 kr. pr. barn pr. skoledag.
Er det prisen på en jetjager?
Vi bruger, afhængig af kommune, et eller andet sted mellem 50.000 kr. og 90.000 kr. pr. barn pr. år.
Det ville koste 500 kr. pr. barn at gøre noget ved det her.
Vi havde den anden dag diskussionen om, at børnene faktisk ikke bliver så meget bedre til at læse og regne, som vi gerne ville have, men ved at sikre et godt indeklima vinder man faktisk 1 år, man vinder 10 pct., så over en grundskoletid får man faktisk 1 års ekstra skoletid ved den her investering.
Derfor forstår jeg ikke, ministeren ikke vil sige, at det her simpelt hen er noget, vi skal.
En ting er, at opgaven ligger derude, men man kunne jo godt stille krav om, at man kunne gå ud og kigge på indeklimaet og sige, at det skulle være i orden, og at de anlæg, der er, også skal virke.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-29:
Det er jo alt sammen et spørgsmål om prioritering, og en af de andre dagsordener, som Dansk Folkeparti også har sat, og som jeg også synes er rigtig relevant, er den, der handler om digitalisering, altså forstået på den måde, at det kan være, at man er begyndt at lære lige lovlig meget ved at have hovedet nede i skærmen i stedet for på alle mulige andre områder.
Hvis vi skal gøre noget ved det, koster det også rigtig mange penge.
Ud over det findes der rigtig mange andre ting, der skaber et godt undervisningsmiljø, så det er et spørgsmål om økonomi og et spørgsmål om prioritering. Ja, jeg synes, vi skal i mål med det, og jeg er altid meget interesseret i ting, hvor vi også kan lave nogle investeringsperspektiver, hvor det er meningsfuldt for eleverne, fordi de simpelt hen lærer mere på ryggen af de ting, vi gør.
Så alt er godt ved det.
Men jeg vil også sige, at det, vi står over for lige nu, er, at vi har børn, hvor der simpelt hen ikke er voksne nok omkring dem i vuggestuer og børnehaver.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Selvfølgelig er det altid en prioritering, og den her opgave bør løses ude i kommunerne, selvfølgelig gør den det.
Vi har Arbejdstilsynet, der kontrollerer læreren, men alle børnene i klassen har vi ikke nogen der kontrollerer indeklimaet for, så kunne vi ikke blive enige om at sige, at vi skal have nogle ud at sikre, at det indeklima faktisk er i orden, og så kunne opgaven med at løse den ligge ude i kommunerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-29:
Jeg tror faktisk, at en af grundene til, at man aldrig har gjort det – og det her har jeg virkelig drøftet i Folketingssalen mange gange – er netop, at der allerede kontrol på grund af lærerne og Arbejdstilsynet.
Det vil sige, at vi så er tilbage til det med prioriteringen.
Og herfra bare et tilsagn om, at jeg gerne være med til at drøfte det, og jeg vil ikke udelukke noget af det endnu, men jeg synes, vi skal have kommunerne med ind omkring bordet og finde ud af, hvordan vi kan komme videre derudad.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Det er jo dejligt med gode hensigter, og de er nok blevet udtrykt cirka hvert år de sidste 30 år, hvor den her problemstilling har været drøftet.
Og derfor kunne jeg være bekymret for, om det, at man drøfter det og får det bragt op, egentlig er nok til at lægge et pres ude i kommunerne.
Og man kan sige, at beslutningsforslaget jo egentlig handler om at sige til kommunerne: I skal have en plan.
Og det handler om at sige, at de ventilationsanlæg, der er der, skal vi sikre virker, og det handler om at sige: Skal vi ikke sende nogen ud, der kan sige, at det her indeklima simpelt hen ikke godt nok?
Altså, på samme måde, som vi har Arbejdstilsynet, har vi jo Center for Undervisningsmiljø, som i et eller andet omfang har nogle kompetencer, men som også burde have det på det her område, så man rent faktisk kan gå ind og sikre det, altså lægge et pres, som ordføreren også taler om, så kommunerne rent faktisk løfter opgaven.
For jeg er sådan set enig i, at de har ansvaret for den opgave og skal presses til at udføre den.
Så hvordan er det, vi gør det?
Og her kunne det her jo været nogle værktøjer, hvor man siger: Vi har faktisk nogle kontroller.
Vi siger, der er noget af det, der er der, der skal virke.
Det burde kommunerne jo ikke kræve flere penge for, altså at deres anlæg skal virke, og at skolerne egentlig skal have et anstændigt indeklima.
Jens Joel (S), 2019-11-29:
Tak for det.
Der er mange forskellige elementer.
Først vil jeg med hensyn til det der med Dansk Center for Undervisningsmiljø sige, at jeg faktisk er lidt usikker på, præcis hvad det er, Dansk Folkeparti sigter til, når de taler om tilsynsmyndigheder her.
For de skal jo faktisk føre tilsyn med de fysiske, psykiske og æstetiske undervisningsmiljøer på skolerne allerede i dag, og de kan jo også udbede sig oplysninger i forbindelse med deres arbejde som tilsynsførende.
Så jeg er usikker på, hvad det er, man tænker de skal udvides med.
Er vi så i mål?
Og er situationen ude på skolerne god nok?
Nej, det er den jo åbenlyst ikke.
Spørgsmålet er, om det er en beføjelse, der mangler, eller om det er en plan for, hvordan det rent faktisk kommer til at ske.
Og når vi er bange for at sige her, at nu laver vi en handlingsplan, så er det jo, fordi vi simpelt hen synes, det bliver uhensigtsmæssigt at flytte opgaven, finansieringen og ansvaret herind frem for at lade det ligge hos kommunerne.
Men ja, det ville da være rigtig fornuftigt, hvis kommunerne havde en plan for, i hvilket tempo de kunne forbedre undervisningsmiljøet, og hvordan.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Vi kunne måske godt diskutere, hvordan vi sikrer, at den enkelte kommune får en plan for det her, og vi kunne måske også diskutere, hvordan vi sikrer, at Center for Undervisningsmiljø rent faktisk får en kompetence til – hvis indeklimaet er for dårligt i klassen – at sige til kommunen: Det her skal I gøre noget ved.
Astrid Carøe (SF), 2019-11-29:
Kommunerne har ikke råd til at lave de her forbedringer lige nu.
Derfor har vi foreslået den her pulje, hvor man kan låne nogle penge, så vi kan få gang i den her udvikling i at sikre bedre indeklima i skolerne.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-29:
Jeg mener det faktisk ret alvorligt, når jeg siger, at Folketinget historisk ikke har haft den fornødne omsorg for at undgå unødvendigt bureaukrati.
Derfor tror jeg mere på nogle af de muligheder, den til enhver tid siddende minister har for at tale dunder via sit system.
Det gør man altid venligt med et hyrdebrev, men det er jo en dundertale, der står i sådan et hyrdebrev, og man kunne håbe på, at ministeren ville sende et sådant ud om at håndhæve reglerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Jamen det er da et fromt ønske, og det kan også være, at vi kan overtale ministeren til at sende et hyrdebrev ud på det her område.
Jeg har bare en oplevelse af, at vi har haft den her diskussion herinde så mange gange.
Jeg kan dårligt huske tilbage til en tid, hvor vi ikke har haft det oppe at vende på et eller andet tidspunkt, typisk lige efter sommerferien, hvor skolerne går i gang, og hvor det hele sådan vælter og alle synes, at det skal der også gøres noget ved – og så sker der ingenting.
Så har Liberal Alliance en tanke om, hvordan vi skal sikre, at der sker noget derude, så vi faktisk gør noget godt for de her børn?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-29:
Folketinget skal jo aldrig nogen sinde forsømme sit ansvar for at opdrage på kommunerne.
Det er altid nødvendigt, og det skal vi selvfølgelig også gøre her, og det skal vi selvfølgelig også opfordre regeringen til at gøre.
Marianne Jelved (RV), 2019-11-29:
Jeg kom ud af fatning.
Jeg føler bare lige trang til at knytte en bemærkning til det med antallet af skoleelever og 2 kr. om dagen.
Der er 705.000 skoleelever, altså over 600.000 – over 700.000.
2 kr. pr. skoleelev er altså temmelig mange penge.
Altså bare to gange 700.005 er 1,5 mia. kr.
Det lyder nemt med de 2 kr., men det er det ikke – det er stadig væk en stor udfordring.
Er ordføreren ikke enig?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Jeg er helt enig i, at det jo ikke er ingenting.
Hvis vi herindefra skulle finde de penge, er det ikke sådan bare lige.
Jeg ved godt, at det lige at trække 1,5 mia. kr. ud af den nuværende finanslov nok ikke er noget, som SF får med på det her område.
Og det gør Det Radikale Venstre heller ikke, tror jeg.
I Assens Kommune ligger vi absolut i bunden.
Der bruger vi omkring 50.000 kr. året.
Hvis vi samtidig kan se frem til, at vi faktisk får lært vores børn noget mere, så vi får mindre behov for efterfølgende at bruge den nye fgu og bruge alle de andre støtteforanstaltninger, som vi jo i fællesskab også opretter – selvfølgelig for at sikre, at børnene kommer godt igennem – synes jeg, at der, hvis vi således kan imødegå nogle af de problemer, ligger noget sund forebyggelse i at gøre det her for et alligevel relativt lille beløb.
Ja, kommunerne ejer kommunerne, og kommunerne ejer også skolerne.
Og vi er fuldstændig enige om, at opgaven bør løses ude i kommunerne.
Det, der bare er problemet, er – og det er vi også enige om – at de ikke har løftet den godt nok.
Der er nogle kommuner, som har taget bolden op og faktisk er i gang.
Der er nogle kommuner, der gerne vil gøre noget, men som så bliver ramt af et anlægsloft, og andre kommuner bliver ramt af, at de har så få penge.
Og så kan vi komme ind på en udligningsreform, som jo også er en del af hele snakken om, hvad kommunerne har af muligheder.
Men for at svare på spørgsmålet vil jeg sige: Ja, vi er enige i, at opgaven hører hjemme ude i kommunerne og bør løses ude i kommunerne.
Birgitte Vind (S), 2019-11-29:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, har jo til formål at rette op på en lovfejl tilbage fra 2012.
Ifølge lov om social service, § 42, skal en kommunalbestyrelse yde hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste til forældre, der forsørger et barn med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller lidelse.
Den økonomiske håndsrækning giver et sikkerhedsnet under familien i en svær situation.
På baggrund af aftalen om udmøntningen af satspuljen i 2012, der er indgået den 18. november 2011 mellem den daværende regering og Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, blev ydelsesloftet i § 42 i serviceloven ændret med virkning fra 1. juli 2012.
Men samtidig med denne ændring burde der have været foretaget en nødvendig konsekvensændring i den tilhørende reguleringsbestemmelse i lovens § 182.
Ifølge den politiske aftale skulle reguleringen have været foretaget første gang den 1. januar 2013.
Ydelsesloftet har siden den 1. juli 2012 været fastsat og efterfølgende reguleret i overensstemmelse med satspuljeaftalen for 2012.
Den manglende konsekvensberegning af loven har dog medført, at ydelsesloftet siden lovændringen i 2012 har været fastsat for lavt i forhold til servicelovens ordlyd.
Det er den lovfejl, som vi med lovforslaget i dag vil bringe i overensstemmelse med satspuljeaftalen for 2012.
Det betyder jo konkret, at beløbet for ydelsesloftet fremskrevet til 2020-niveau på 31.946 kr. indskrives i § 42 i serviceloven, og samtidig med det sikrer vi den løbende opregulering, ved at lovens § 182 ændres, således at ydelsen reguleres første gang den 1. januar 2021.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at fejlen nu rettes, og vi er trygge ved, at Social- og Indenrigsministeriet påtager sig at udsende en orienteringsskrivelse til kommunerne, så de kan leve op til deres forpligtelse til at genoptage relevante sager.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Stén Knuth (V), 2019-11-29:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Venstre kan støtte forslaget her, som retter op på en fejl, der burde have været rettet helt tilbage i 2012 eller 2013.
Vi er sådan set også tilfredse med, at Social- og Indenrigsministeriet og KL vil tilrettelægge en proces, der vil gøre, at vi kan finde frem til, hvad det er for nogle borgere, som har krav på den her efterbetaling.
Så med de bemærkninger vil vi bare igen have lov til at sige, at Venstre støtter op om forslaget her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Tak for talen.
Ordføreren anerkender problemstillingen, som jeg hørte det, med indeklimaet ude på skolerne, og siger så, at det handler om håndhævelsen.
Man kan sige, at store dele af forslaget jo handler om at sikre, at Dansk Center for Undervisningsmiljø faktisk får en mulighed for at håndhæve de regler, der er på området.
Så hvis jeg hører rigtigt, er Liberal Alliance klar til at støtte den del af det.
Hvad angår den del, der handler om at sikre, at anlæggene derude virker, tænker jeg: Kan man ikke også bakke op om, at det er fornuftigt at skubbe til det?
Marianne Jelved (RV), 2019-11-29:
Jeg er sådan set meget glad for svaret, for det kan jo indgå i vores beretning, at det er en handlemulighed.
Og der hører jeg også ordføreren sige, at det jo er kommunerne, der i en eller anden forstand skal løfte den her opgave, og det synes jeg også er vigtigt at understrege, når kommunerne er kommuneejere.
Det håber jeg vi kan være enige om.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-29:
Tak for ordet.
Og tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten om skolernes indeklima.
Vi synes i Liberal Alliance, at det er en vigtig debat.
Hvis indeklimaet ikke er godt, fungerer skolen dårligt, og det gælder både den måde, den fungerer på for lærere, og den måde, den fungerer på for elever.
Og så er der også en diskussion om at skabe unødigt bureaukrati med de tiltag, vi foreslår.
Det gør et vist indtryk på mig
, at forskere ved Aarhus Universitet har fastslået, at fra 1990 og frem til i dag er omfanget af statslige regler tredoblet.
Det kan jo ikke fortsætte i 30 år mere med en yderligere tredobling – det vil simpelt hen skabe nogle voldsomme styringsproblemer.
Og det er jo galt nok, som det er.
Det gør i hvert fald indtryk på mig, når en forhenværende borgmester, nemlig Venstres ordfører, hr. Stén Knuth, siger, at der allerede i dag sker en kraftig statslig indblanding på områder, der faktisk hører hjemme under kommunerne.
Det er den slags udtalelser fra erfarne folk, som man bør tage alvorligt.
Som hr. Jens Joel, Socialdemokraternes ordfører, allerede har gjort opmærksom på, er det ikke sådan, at reglerne er væsentlig anderledes i Danmark, end de er i det øvrige Skandinavien.
Det er håndhævelsen af reglerne, det drejer sig om, og egentlig ikke reglerne i sig selv.
Det er bedre håndhævelse, vi har brug for.
Så vi siger tak for en relevant debat.
Vi kan selvfølgelig også godt se os selv i at skrive en fornuftig beretning, men selve forslaget kan vi ikke støtte.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-29:
Det er rigtig godt at få sat fokus på indeklima og have en politisk ambition om at styrke indeklimaet, for det giver dårligere betingelser for indlæring, faglighed og trivsel, hvis indeklimaet er dårligt, og det kan til syvende og sidst føre til et fald i fagligheden.
Vi har netop i den her uge set resultaterne af de nationale test, som viser, at eleverne er blevet dårligere til både læsning og matematik.
De resultater bekymrer naturligvis.
Og resultaterne risikerer muligvis at blive forstærket af et dårligt indeklima.
Det er svært at være uenig i, at der skal udarbejdes en handleplan.
Det er fornuftigt.
Vi kunne ønske, at en handlingsplan fremlægges og drøftes i folkeskoleforligskredsen.
Men jeg vil også gerne påpege, at det til syvende og sidst er kommunernes opgave at sikre et godt indeklima på skolerne.
De to øvrige punkter med lovpligtige tilsyn med ventilationsanlæg på skolerne og et stærkere tilsyn vil vi gerne spørge lidt mere ind til under udvalgsbehandlingen, bl.a. for at blive mere skarpe på, hvad konsekvensen vil være af det.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-29:
Det her forslag sætter fokus på skolernes indeklima, og det er mildest talt nødvendigt.
Jeg synes, det er fremgået meget tydeligt af mange af talernes indlæg her i dag, at det skal der gøres noget ved.
Jeg tror, at det her beslutningsforslag, ligesom nogle af de rigtig gode beslutningsforslag, vi har her i salen, skubber en sag frem på dagsordenen, sådan at der faktisk kommer til at ske noget hurtigere på det her område, end der nok ellers ville være gjort.
Jeg tror også, det er derfor, at forslaget får så meget ros.
Jeg tror også, at det her forslag skal løses i kommunalt regi.
I stedet for at vi betaler gildet her fra Folketinget, synes jeg, det er bedre at bruge nogle af de mekanismer, som nogle af ordførerne her fra talerstolen har nævnt, for at få kommunerne til at tage det her alvorligt og komme ud af røret.
Når vi ser på de konkrete tiltag i beslutningsforslaget, synes jeg, at det med at udarbejde en handlingsplan, der sikrer, at indeklimaet i alle skoler bliver bedre, ville være en rigtig fin ting at gøre sammen med KL.
Det vil efter min opfattelse og ministerens estimater måske koste 0,5-1 mia. kr. at etablere et lovpligtigt tilsyn med skolernes ventilationsanlæg og -kanaler, og hvis vi skal bruge 0,5-1 mia. kr. sådan en regnfuld fredag formiddag her i Folketinget, skal vi virkelig, virkelig være præcise.
Der tror jeg vi skal gå dybere ind i at se på, hvad det er, der skal til, fordi det er rigtigt, at luft og ilt er utrolig, utrolig vigtigt, måske noget af det vigtigste overhovedet, men det handler også om lys, lyd, støj, temperatur.
Der er flere ting, som jeg tror vi skal se på samtidig.
Det er derfor, jeg er glad for, at mine kolleger alle sammen lægger op til at få det her kigget ordentligt igennem, på baggrund af at det her beslutningsforslag er blevet fremsat.
Til sidst vil jeg sige, jeg synes, det er en god idé at give Dansk Center for Undervisningsmiljø flere kræfter, flere muskler.
Vi kommer ikke til at støtte forslaget her direkte, men vi vil gerne være med til at skrive en beretning, der sikrer, at det her forslag giver det momentum, som det vil kunne, i forhold til at få løst de her problemer med indeklimaet i folkeskolen.
Jeg er egentlig enig i meget af det, ordføreren siger, men hvis vi sender nogle ud for at tilse anlæggene og de ikke virker, så vil det jo være nødvendigt at få dem repareret. Så det er i forbindelse med det, jeg tror, at vi lige skal finde ud af, hvordan vi finder pengene – og sætte det ind i en større sammenhæng, fordi der også bliver andre udgifter.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Jeg vil bare kort nævne, at flere af os, tror jeg, flere gange har mødt folk fra Bornholm, hvor man har haft gang i det her med at sikre indeklimaet, og det, man har brugt af ressourcer derovre, drejer sig om noget i retning af 2,5 kr. pr. barn pr. skoledag, altså 500 kr. om året, i forhold til at vi bruger et eller andet sted mellem 50.000 og 90.000 kr. om året på et enkelt skolebarn.
Så at det skulle dreje sig om helt astronomiske beløb, har jeg svært ved at se.
Og er det ikke rimeligt, at vi som minimum sikrer, at anlæggene virker?
Det burde man også have en interesse i derude, men vi kunne lægge et pres på, at det sker, hvis man rent faktisk fandt ud af, at de ikke virkede.
Jeg tror, at man somme tider bare ikke ved det derude.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-29:
Jo, det er rimeligt.
Og hvis det er sådan, at det er så små beløb, der er tale om, så havde det jo også været fint, hvis DF på en eller anden måde havde anvist en eller anden type finansiering.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Tak for det.
Og tak for tilsagnet om at være med til at sørge for, at der sker noget, for det er sådan set den overordnede dagsorden for Dansk Folkeparti i det her: at vi får skubbet til nu, så vi ikke snakker og snakker, som vi har gjort det alle sammen i rigtig mange år.
Når ordføreren taler om en handlingsplan, er jeg sådan set enig i, at en handlingsplan, der er mere lokal, nok er mere relevant, så det vil vi gerne justere til.
Altså, planen herindefra kunne handle om, at nu skal man lægge en lokalplan.
Vi var ikke så ambitiøse – jeg tror ikke, det koster mellem 0,5 og 1 mia. kr. at lave eftersyn på anlæggene.
Det, vi peger på her, er, at der er rigtig mange steder, hvor der er ventilationsanlæg, som ikke virker, som de skal, og hvor vi egentlig bare helt spagfærdigt spørger, om vi ikke skulle sende nogle ud og sikre, at de rent faktisk kommer til at virke.
Så det drejer sig ikke om et vildt beløb.
Jeg er enig i det andet, nemlig at hvis vi skal lave nye ventilationsanlæg alle vegne, koster det rigtig meget.
Men kunne man ikke godt bakke op om, at vi skal sikre, at dem, der er der, virker?
Og det er jo rigtigt, at det ikke bare er luften, men også lys, lyd og alt muligt andet.
Men hvis vi sender Dansk Center for Undervisningsmiljø ud og giver dem øgede beføjelser, vil de jo også kigge på helheden, altså når de er der alligevel.