runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-02-02:
Med lovforslaget her foreslås det, at der etableres en ny permanent tilskudsordning for inklusion på frie grundskoler.
Det er positivt, at det med lovforslaget her bliver lettere at rumme flere elever med særlige behov i undervisningen.
Det er jeg sikker på betyder meget for både elever og forældre.
Med den differentierede sats imødekommer vi, at de små skoler – det ved vi – har en højere andel af elever med inklusionsbehov end de større skoler.
Vi støtter derfor med lovforslaget de frie grundskoler i at løfte denne opgave og i endnu højere grad gøre dem tilgængelige for familier, der har børn med særlige behov.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-02-02:
Radikale Venstre støtter L 131 og dermed et øget tilskud til de frie skolers arbejde med inklusion.
Radikale Venstre finder, at de frie skoler hermed har ansvar for og mulighed for at løfte en social og faglig opgave.
Radikale Venstre mener desuden, at koblingsprocenten på dette grundlag ikke bør øges yderligere.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-02-02:
Jamen jeg er helt enig i, at det er en diskussion, vi skal tage, og jeg er også enig i, at folkeskolen skal løftes, at folkeskolen har den samme opgave, og at folkeskolen har svært at løfte den opgave.
Men at vi anerkender, at folkeskolen er presset, får os ikke til at sige nej til det her lovforslag, som hjælper nogle konkrete børn ude på friskolerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-02:
Det hænger vel sammen på den måde, som jeg da håber ordføreren anerkender, at folkeskolen også kan løse den opgave, samtidig med at den er enormt presset.
Så det hænger vel sammen, hvem det er, man mener der primært skal løfte elever, uanset hvilken baggrund de har; altså om det er folkeskolen, som er en central del af vores samfund, eller om det er det private alternativ til folkeskolen.
Det ikke for at gøre det til et for eller imod privatskoler, men det er vel væsentligt, at folkeskolen, som i forvejen er presset, skal løfte rigtig mange opgaver, som de private skoler kan sige nej til.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-02-02:
Ja, på et overordnet niveau hænger det selvfølgelig sammen, når vi kigger på, hvordan vi fordeler de midler, vi har i vores statskasse og på vores undervisningsområde.
Hvis vi havde sagt nej til det her konkrete lovforslag, og det var blevet stemt ned i dag – det er det så ikke, fordi det er en del af finanslovsaftalen –
så var de penge næppe gået til folkeskolen.
Det er det, jeg mener, altså at det her konkrete lovforslag jo ikke hænger sammen med, om vi styrker folkeskolen ved, at vi siger nej til det.
Derfor kan vi stadig væk godt arbejde for at styrke folkeskolen, men det er ikke et enten-eller.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-02:
Tak til ordføreren.
Hvis jeg forstår det rigtigt, ønsker ordføreren, at man skal adskille diskussionerne, men de har vel noget med hinanden at gøre.
Der sidder vel også masser at børn i folkeskolen, som har det rigtig svært, og der er masser af lærere, der har udfordringer og i forvejen løfter et kæmpestort socialt ansvar over for nogle elever med særlige udfordringer, særlige behov.
Så det er vel en diskussion at tage: Hvor er det, pengene skal gå til?
Er det primært de private skoler, eller er det folkeskolen, der skal have flere penge?
De ting hænger vel sammen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-02-02:
Tak for det.
I Alternativet støtter vi det her lovforslag.
Og jeg skal starte med at sige, også i respekt for de forskellige holdninger, der er i min egen gruppe, at det har været en diskussion, som ikke har været nem at tage, fordi der er forskellige holdninger, men Alternativets gruppe mener helt klart overvejende, at vi skal støtte lovforslaget.
Hvorfor gør vi så det?
Ja, det gør vi, fordi det her isoleret set faktisk er et rigtig godt lovforslag.
Det giver nogle konkrete midler til nogle konkrete skoler, som kan hjælpe nogle konkrete børn med en inklusionsopgave.
Og alene af den grund, at det her helt isoleret set faktisk kommer nogle børn til gode, synes vi, at det er et vigtigt og et rigtigt tiltag.
Det er også et dejligt ubureaukratisk lovforslag, i og med at det nemlig forsimpler og forenkler processerne i forhold til tilskud, men også i forhold til at man ikke længere skal dokumentere anvendelsen af tilskud på samme måde, som man skulle tidligere.
Og hvis der er noget, vi støtter i Alternativet, så er det jo, at skolerne har frihed til faglighed og forvaltning af deres egne opgaver.
Så kan det godt hurtigt blive en diskussion imellem friskoler og folkeskoler.
Det har vi også hørt i debatten i dag, nemlig at det meget hurtigt blivet en diskussion, der hedder: Vi ikke kan støtte det her, fordi pengene hellere skulle være givet til folkeskolerne.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at vi ikke formår at kunne have de to diskussioner på samme tid, for det bør vi kunne – altså at vi på den ene side godt kan sige, at det er fint, at vi støtter nogle inklusionsbørn, og på den anden side samtidig godt kan sige, at, ja, vores folkeskole derude lider og sulter, og der er i den grad brug for, at vi styrker vores folkeskole.
Det vil vi være de første til at være med til i Alternativet, for det er ikke retfærdigt for folkeskolen, at den i den grad, kan man sige, får pålagt flere og flere opgaver.
Folkeskolerne oplever selvfølgelig også en flugt nu, som ikke er friskolernes skyld, men som folkeskolen skal finde ud af at håndtere, særlig, selvfølgelig, i Københavnsområdet, men også andre steder i Danmark.
Så lad os anerkende, at vi har en udfordring med vores folkeskole, som jeg synes vi skal begynde at kigge på hvordan vi løser, samtidig med at vi anerkender, at vi har et lovforslag her, som faktisk hjælper nogle børn ude i vores meget, meget udmærkede friskoler rundtomkring i Danmark.
Lad os ikke gøre det til en kamp imellem folkeskoler og friskoler.
Men det skal også være en opfordring herfra om, at det næste, vi tager fat i nu på undervisningsområdet, burde være en grundig diskussion af, hvordan vi styrker vores folkeskole.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-02:
Tak for ordet.
Det er ikke så ofte, at behandlingen af et lovforslag varer længere tid end den tid, som lovforslaget skal vare, men vi er tæt på i dag.
Jeg skal forhindre, at vi når helt op på den samme tid, så jeg kan bare sige, at LA selvfølgelig bakker forslaget op.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-02:
Det blev med rette mødt med massive protester, da regeringen i efteråret 2016 fremsatte sit forslag om forringelse af skoleydelsen for landets produktionsskoleelever.
Det blev fra ganske mange sider påpeget, at forringelsen af ydelsen ville presse mange unge så hårdt økonomisk, at de ville fravælge produktionsskolerne, og at det risikerede at få alvorlige konsekvenser for driften af mange skoler.
Det er jo ikke altid, man ønsker sig at få ret, men jeg vil sige, at den her gang holdt forudsigelserne i den grad stik, og vi har set en nedgang i elevtallet, der har ført til opsigelse af lærere på mange skoler, og det har betydet, at flere produktionsskoler i dag står over for ganske betydelige økonomiske problemer.
Det har kort sagt været et utrolig dårligt forløb, og lovforslaget her må vel også siges at være udtryk for en erkendelse fra regeringens side og, forstod jeg for et øjeblik siden, fra Dansk Folkepartis side, af, at det var en fejl at gennemføre så store forringelser af skoleydelsen.
Jeg synes, at jeg, selv om det er et udmærket forslag, der ligger her i dag, har svært ved at se, at der er nogen som helst grund til at rose regeringen for håndteringen af den her sag.
Men det foreliggende forslag er altså et løft af det ydelsesniveau, vi har i dag, og derfor kan Enhedslisten selvfølgelig støtte forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-02:
Tak for det.
Indledningsvis kan jeg starte med at sige, at Venstre kommer til at stemme for det her lovforslag om at justere produktionsskoleydelsen.
Forslaget udspringer jo egentlig af den aftale, som vi lavede sidste efterår om den forberedende grunduddannelse, en aftale, som vi i Venstre er rigtig glade for og rigtig stolte af.
Den nye forberedende grunduddannelse skal jo nemlig være med til at hjælpe nogle af de mange udfordrede unge, som er faret vild – kan man sige – i den her jungle, vi har på nuværende tidspunkt, af forskellige uddannelsestilbud.
Med den her forberedende grunduddannelse får vi skabt et mere overskueligt system, som forhåbentlig vil få endnu flere unge til at blive afklaret i forhold til, hvad de vil fremadrettet i livet.
I forbindelse med arbejdet om den her aftale om den nye forberedende grunduddannelse besluttede partierne så også at hæve produktionsskoleydelsen til det samme beløb som skoleydelsen for ikkeforsørgere på den nye forberedende grunduddannelse.
Det var så dog først i forbindelse med selve finansloven, at tingene kom helt på plads.
Jeg mener, at det giver rigtig god mening, at vi fik de her ting på plads sammen med aftalen om den nye forberedende grunduddannelse.
Det er nemlig rigtig, rigtig vigtigt, at vi fremadrettet får endnu mere styr på, at unge skal hjælpes godt på vej videre til både at kunne vælge at komme i gang med en ungdomsuddannelse eller for den skyld få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Så jeg tror på, at både det med, at vi nu får sat ydelsen op, men ikke mindst at vi også får skabt en ny uddannelse på det her område, vil være med til at sikre, at mange flere unge forhåbentlig kommer godt igennem livet, og at de får fodfæste enten i en ungdomsuddannelse eller som sagt på arbejdsmarkedet.
Med det vil jeg gerne understrege til sidst, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-02:
Det er så rart at høre en fra Socialdemokratiet, der siger, at vi andre gør noget rigtigt.
Det fik jeg lige lyst til at sige først.
Men det her lovforslag handler jo om at hæve skoleydelsen for landets produktionsskoleelever.
Skoleydelsen blev med finansloven for 2017 sat ned.
Den daværende regering var meget opsat på at få sat ydelsen ned, og i Dansk Folkeparti gik vi til forhandlinger og gjorde, hvad vi kunne, for at minimere omfanget af regeringens forslag om at sænke ydelsen.
I Dansk Folkeparti fik vi på daværende tidspunkt sikret, at ydelsen ikke blev sat så meget ned, som regeringen ønskede, ligesom vi i Dansk Folkeparti sikrede, at der fortsat kunne udbetales skoleydelse til unge under 18 år – en ydelse, som regeringen ellers gerne så blev helt afskaffet.
Efterfølgende har vi på landets produktionsskoler set et faldende elevtal.
På den baggrund har vi i Dansk Folkeparti erkendt, at det ikke var hensigtsmæssigt at sænke skoleydelsen.
Det er vigtigt for os i Dansk Folkeparti, at de unge får det tilbud, som er det bedste for den enkelte unge.
I efteråret 2017 indgår et flertal her i Folketinget så en aftale om, at der etableres en ny forberedende grunduddannelse, også kaldet FGU.
Landets produktionsskoler og dermed eleverne bliver en del af den nye FGU.
Derudover har vi besluttet, at de kommende elever i den nye FGU skal have en ydelse, der er på niveau med uddannelseshjælpen, og det er netop for at forhindre, at FGU bliver valgt fra på grund af ydelsens niveau.
Dermed er den nye FGU-ydelse også højere end den ydelse, som elverne på produktionsskolerne altså modtager i dag.
Og den nye FGU-ydelse gælder dog først fra 2019.
Det betyder, at ydelsen for 2018 fortsat vil være den, som der blev vedtaget med finansloven for 2017, såfremt vi altså ikke ændrer det forhold.
I erkendelsen af at det er vigtigt, at skoleydelsen er på niveau med uddannelseshjælpen, gik vi i Dansk Folkeparti derfor også til finanslovsforhandlinger med det klare krav, at vi skulle have hævet skoleydelsen igen.
Vi kom igennem med vores krav, og det er så derfor, at vi behandler dette lovforslag i dag, så formalia kommer på plads og ydelsen bliver hævet.
Jeg havde den meget store fornøjelse at besøge Produktionshøjskolen Klemmenstrupgård i Køge i sidste uge.
Her kunne en meget glad forstander fortælle, at de lokalt allerede oplever, at elevtallet på skolen stiger, og at de tilskrev det den forhøjede ydelse.
Dansk Folkeparti kan på baggrund af det, jeg har fortalt, støtte lovforslaget.
Annette Lind (S), 2018-02-02:
Altså, da man satte produktionsskoleydelsen ned til det, man kaldte SU-lignende niveau, den 1. december 2016, var det faktisk sådan, at Socialdemokratiet råbte meget højt.
Det her er noget, som får produktionsskoleeleverne frygtelig i uføre, og der er rigtig, rigtig mange produktionsskoleelever, som er holdt op, sådan som jeg netop sagde i min ordførertale.
Derfor er det det helt rigtige at sætte ydelsen op nu, og det, som vi jo i fællesskab faktisk har besluttet i forhold til den kommende FGU, er lige præcis den sats, som der nu kommer, og det kan vi kun være tilfredse med.
Men det er bare ærgerligt, at der er gået et helt år, hvor produktionsskolerne har blødt, som de har gjort.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-02:
Jeg vil så også understrege, at det glæder mig rigtig meget, at vi har samlet så mange partier, som jo stemmer for det her lovforslag, for jeg tror, det er noget, vi alle sammen synes er rigtig godt.
Og det bunder jo netop i den der gode FGU-aftale, som vi fik lavet.
Men faktisk var det jo i forbindelse med finansloven, at man fik den her del på plads, og der erindrer jeg egentlig at man fra Socialdemokratiets side da stemte imod.
Og det er egentlig bare det, jeg har brug for at få bekræftet.
Annette Lind (S), 2018-02-02:
Nu er det jo sådan, at det i forbindelse med finansloven er meget, meget bredt.
Der er jo ingen tvivl om, at havde det alene været produktionsskoleydelsen, der var sat op, havde vi naturligvis stemt ja.
Det var så bred en aftale, at det er klart, at der var mange ting, som vi ikke kunne stemme for.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-02:
Jeg vil bare lige benytte lejligheden til at komme med sådan et drillespørgsmål.
Jeg ved ikke, om den socialdemokratiske ordfører kan sige lidt om, hvordan man stemte til det her i forbindelse med finanslovsbehandlingen.
Annette Lind (S), 2018-02-02:
Tak for det.
Det bakker vi naturligvis op om i Socialdemokratiet, for produktionsskolerne bløder.
Med finansloven for 2017 satte regeringen sammen med Dansk Folkeparti produktionsskoleydelsen væsentligt ned.
Der var vi meget imod i Socialdemokratiet, for det har betydet en øjeblikkelig flugt fra produktionsskolerne.
Begrundelsen for at sænke produktionsskoleydelsen var, at den skulle harmoniseres med SU-systemet.
Resultatet er, at produktionsskoleydelsen nu er væsentlig lavere end både kontanthjælpssatserne og SU-satserne.
De unge er således trukket væk fra uddannelse og over i kontanthjælpssystemet, og produktionsskolerne er bragt i en akut krise som følge af den kraftige besparelse.
Derfor er der mange, som vælger produktionsskolen fra og i stedet melder sig ledige på kommunen.
Det kan naturligvis ikke være meningen, at incitamentet skal trække udsatte unge væk fra uddannelsesforberedende indsats og over i kontanthjælpssystemet.
Det bliver der forhåbentlig rettet op på nu, og det er bare ærgerligt, at det skulle gå så hårdt ud over de unge og landets produktionsskoler.
Men med de ord støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-02:
Det er jo ikke at drive en hetz, fordi man er uenig i, hvor mange penge en privatskole skal have.
Så skulle Liberal Alliance jo forestille sig, at alle pengene var dækket eller 98 pct. eller 95 pct.
Det er jo helt legitimt at have en holdning til, hvor mange penge folkeskolen skal have, og hvor mange penge privatskolerne skal have.
Som det er nu i det forslag, som regeringen og Dansk Folkeparti har lagt frem, er det altså privatskolerne, der får penge, mens folkeskolerne ikke får nogen.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-02-02:
Vi stemmer for, og vi er positive over for, at vi får ændret på skoleydelserne.
Vi har kunnet se, at produktionsskolerne, som i forvejen har været hårdt presset, har været sat i en situation, hvor de er blevet endnu mere presset og har haft en nedgang på omkring 30 pct. i antallet af elever, og derfor vil jeg sige, at vi går ind for, at vi skal gøre det mere attraktivt at få også en praktisk uddannelse.
Vi ønsker, at der er lige anerkendelse af de uddannelser, vi har, også de uddannelser med mere håndværksmæssige fag.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få unge til at vælge de uddannelser og fastholde dem i de uddannelser.
Derfor glæder det mig, at Dansk Folkeparti har valgt om og ændret mening, og at vi i dag kan stå her og få ændret på det, som har været helt urimeligt i forhold til eleverne på produktionsskolerne.
Så vi er positive og stemmer for.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-02-02:
For Radikale Venstre var det i forhandlingerne om den nye forberedende grunduddannelse afgørende, at skoleydelsen som minimum kom til at ligge på et niveau som uddannelseshjælpen til uddannelsesparate.
Det var vi heldigvis mange som mente, deriblandt også Dansk Folkeparti, og vi var også nogle partier, som efter indgåelsen af FGU var ude at foreslå, at den fremtidige skoleydelse blev indført allerede i 2018, i hvert fald niveauet for den.
Vi er derfor tilfredse med det her lovforslag, som netop foreslår ydelsen sat op allerede fra januar 2018.
Det er vi fra radikal side rigtig glade for, og vi støtter naturligvis lovforslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-02:
Jamen det er jo forkert.
Der går jo børn med særlige behov i friskoler, og i det her land har vi faktisk friskoler, der løfter et socialt ansvar, og så har vi nogle, der ikke gør.
Altså, hvor meget skal koblingsprocenten op, før man er tilfreds i Venstre?
Så kunne man jo sætte den op til 88 pct. eller 98 pct.
Der er vel en grund til, at der er privatskoler, altså fordi der er noget, man selv skal betale.
Og jeg synes, at det er rimelig højt i forvejen.
I Socialdemokratiet kunne vi godt tænke os, at den blev sat ned, for vi mener stadig væk, at det er folkeskolen, som er det vigtigste, og som løfter det her land i den rigtige retning.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-02:
Som skatteyder betaler man 100 pct. af, hvad det koster at drive folkeskolen, og så betaler man 24 pct. af, hvad det koster at drive en privatskole oveni, så man betaler altså virkelig, virkelig kraftigt, hvis man går i privatskole.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå Socialdemokratiets hetz mod de frie skoler.
Kan ordføreren sige noget nærmere om, hvad den her hetz skyldes?
Anni Matthiesen (V), 2018-02-02:
Nu er det jo stadig væk sådan, at hvis man vælger en folkeskole, så er det 100 pct., der bliver dækket.
Hvis man vælger en fri- eller privatskole, er det jo 76 pct. – på nuværende tidspunkt 75 pct. – der bliver dækket.
Så forældrene tager jo stadig væk selv pungen op af lommen for at betale forskellen.
Jeg undrer mig stadig væk over, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at sikre, at også de elever med særlige behov og forskellige typer af diagnoser får muligheden for faktisk at kunne vælge en fri- eller privatskole.
Altså, Socialdemokratiet plejer da egentlig at understøtte at behandle også handicappede børn ens og ligestille dem.
Men her fastholder man fra Socialdemokratiets side, at der skal være en forskelsbehandling, altså at der ikke skal være mulighed for, at børn med særlige behov kan vælge en friskole.
Og det vil jeg egentlig gerne have en kommentar på.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-02:
Jamen de penge kunne da blive øremærket til folkeskolen i stedet for.
Der bliver der allerede løftet masser af svage elever, der har det svært.
Det er da mærkeligt, at det er privatskolerne og ikke folkeskolen, der i forvejen løfter en kæmpestor opgave, der skal have pengene.
Vi kan altid diskutere, hvor mange penge privatskolerne skal have i forhold til, hvor meget socialt ansvar de løfter.
Men uanset hvad er det privatskolerne, der får penge den her gang, og folkeskolen får ikke noget.
I Socialdemokratiet har vi ikke noget imod privatskoler.
Vi synes, det kan være et fint supplement til folkeskolen.
Vi er også med på, at der er steder i landets tyndtbefolkede områder, hvor lokale folkeskoler lukker, og så åbner der en privatskole i stedet for.
Til gengæld skal der være privatskoler som et alternativ til folkeskolen.
Derfor synes vi, at det er et problem, at regeringen og Dansk Folkeparti nu forgylder privatskolerne og dermed skaber en skævvridning i vores samfund.
Det er mærkeligt, og det gælder også nogle af de muslimske friskoler, som Dansk Folkeparti selv vil lukke, som nu får endnu flere penge.
Vi ønsker at sætte nedsætte koblingsprocenten til 71 pct. og ikke sætte den op, sådan at man stadig væk kan godt kan gå i en privatskole, men at det er folkeskolen, som er vores fælles skole i Danmark og der, hvor vi møder hinanden på tværs af kulturelle skel, så der kommer en større forståelse af hinanden for hinanden.
Derfor må folkeskolen være fundamentet for vores samfund og privatskolen et alternativ til folkeskolen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-02-02:
Mange tak.
I efteråret besluttede vi at etablere et nyt og samlet forberedende uddannelsestilbud, den forberedende grunduddannelse, FGU, til personer under 25 år.
Det gjorde vi, fordi vi ønsker at styrke indsatsen for de unge, som ikke er klar til en ungdomsuddannelse.
Til den nye uddannelse kommer også en ny ydelse, skoleydelsen.
Med det her lovforslag hæver vi nu produktionsskoleydelsen til skoleydelsen for ikkeforsørgere.
På den måde kommer produktionsskoleydelsen til at ligge på samme niveau som den kommende ydelse på den forberedende grunduddannelse.
Det er fornuftigt og naturligt, også i betragtning af at 30 pct. færre elever har søgt ind på landets produktionsskoler.
Det er vi ikke interesseret i, fordi produktionsskolerne skal være der til at hjælpe de unge med at afklare interesser og evner, inden de vælger uddannelse og job.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-02:
Med det her lovforslag er det jo faktisk sådan, at vi nu kommer til at hjælpe elever med særlige behov.
Altså, med det her lovforslag hjælper vi jo faktisk til med på solidarisk vis at tage et ansvar for, at også børn med særlige behov kan få bedre mulighed for at gå på en privatskole eller en friskole.
Normalt mener jeg ellers, at det er noget, som Socialdemokratiet i hvert fald i offentligheden tit har sagt, altså at man ønsker, at både privatog friskoler tog et større socialt ansvar.
Og på den måde sikrer vi jo netop, at der bliver øremærket penge til børn med særlige behov, og dermed gives der også øget mulighed for øget ansvar.
Derfor undrer det mig, at Socialdemokratiet ikke stemmer for det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Godt, men der har jo hele tiden stået i loven og i bemærkningerne, at dem, der har brug for en førtidspension, skal have den.
Det er der sådan set ikke noget nyt i.
Spørgsmålet er, hvad der er kriterierne for at få den.
Det er jo det, der er hele hurdlen eller stenen i skoen i det her, afhængigt af hvor man ser det fra.
Det er samlet set, det omfatter både fleksjob og førtidspension, at der skal være en besparelse på 1,9 mia. kr. om året voksende til 4 mia. kr., når aftalen er fuldt indfaset.
Jeg forstår det sådan, at det sparemål står fast.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-02-06:
Det mål om, at flere skal komme tættere på arbejdsmarkedet, og at der skal være en langt større fleksibilitet, i forhold til hvordan man får den kontakt, står fast.
Det ligger der en økonomi i.
Jeg synes, at tidligere ordførere faktisk har været meget tydelige.
Det er ikke økonomien, der er målet.
Det er menneskerne og deres tilknytning til arbejdsmarkedet og den bedste tilgang til det, der er målet.
Vi har præciseret – det er derfor, der kommer et lovforslag nu – hvad kriterierne er, og resultatet af det skulle gerne være, at flere får den rette tilkendelse.
Det har vi knoklet for i mange måneder og også haft flere forespørgsler om.