runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg har lige i dag fået asyltal fra den seneste uge, og jeg er glad, hver gang jeg får dem, for det er fortsat meget lavt, hvad vi ser af asyltilstrømning til Danmark.
Kan jeg garantere noget omkring ydelsernes fremtid?
Nej, det tør jeg ikke garantere.
Det eneste, jeg godt kunne tænke mig at sige, er, at det for os heller ikke kun handler om, hvorvidt ydelserne skal skrues ned eller op, for det handler også om, hvad det er for nogle logikker, der er i ydelsessystemet.
Vi er utilfredse med, at der bliver udbetalt lidt for passive ydelser.
Vi mener, at det skal knyttes mere an til, at man faktisk deltager i et integrationsprogram.
Vi skal have et skærpet sanktionsregime, hvor der bliver mulighed for kun at udbetale ydelser for de timer, man deltager i, i f.eks. aktivering eller danskundervisning.
Morten Dahlin (V), 2019-11-27:
Nu siger ministeren, at tilskuddet er midlertidigt.
Vil ministeren så her i dag garantere, at når ydelseskommissionen er færdig, så sætter ministeren ydelserne ned igen?
Og når det handler om balancer, handler det jo også om, at der skal være en balance mellem det, man siger, og det, man gør.
Ministeren har stået lige her i Folketingssalen og sagt, at Socialdemokratiet ønsker et lavere asyltal, men ministeren har kun fremlagt initiativer, der går den anden vej.
Hvordan kan det være, at ministeren siger det, mens han faktisk hæver ydelserne, hvilket gør, at asyltallet vil stige?
Ministeren svarer jo ikke rigtig på spørgsmålet, men snakker lidt udenom.
Ministeren har hævet ydelserne, så en enlig integrationsydelsesmodtager med to børn i gennemsnit vil få lige over 2.000 kr. skattefrit ekstra hver måned.
Det er et faktum, uanset hvad ministeren nu står og kalder det.
Vil ministeren ikke anerkende, at de 2.000 kr. ekstra skattefrit kan få en betydning for tilstrømningen til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jamen jeg vil godt starte med lige at anfægte præmissen for spørgsmålet, for regeringen har ikke hævet integrationsydelsen.
Og vores udgangspunkt for den diskussion vil være det, jeg selv kalder kassedamens perspektiv, nemlig at det skal kunne forklares for en kassedame på en almindelig HK-minimalløn, hvorfor der bliver udbetalt ydelser på et bestemt niveau.
Og det betyder jo, at der er grænser for, hvor meget vi kan udbetale.
Det er det ene hensyn.
Morten Dahlin (V), 2019-11-27:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg er glad for, at ministeren anerkender det, som vi i Venstre har sagt i mange år, nemlig at hvis man sænker ydelserne til flygtninge, kommer der færre til Danmark, og hæver man dem, kommer der flere.
Det er jeg glad for at ministeren erkender nu.
Og der ligger jo så også nu et studie fra Princeton University, der beviser netop det, og hvor der faktisk er taget højde for en lang række af de andre stramninger, der også er blevet gennemført.
Men alligevel er konklusionen ret klar: Ydelser har en effekt.
Synes ministeren ikke, at der er en ret klar forskel mellem det, ministeren siger, nemlig at ministeren ønsker en lav asyltilstrømning, og så det, ministeren gør, nemlig at hæve ydelserne, som fører til en øget asyltilstrømning?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at svare: Ja, det gør indtryk.
Jeg synes nemlig ligesom spørgeren, at det er interessant, at der nu er et forskningspapir fra det her amerikanske universitet, der påviser en sammenhæng mellem lave sociale ydelser og indvandring.
Den sammenhæng kommer nu ikke bag på regeringen, vil jeg sige, og det er en del af baggrunden for, at regeringen ikke er tilhænger af bare at afskaffe integrationsydelsen.
Alligevel tror jeg, at vi skal være forsigtige med at konkludere meget entydigt på effekten af ydelsesniveauet alene.
Der er de seneste år indført en lang række stramninger på udlændingeområdet, og jeg tror, at man skal se tilstrømningen i et samlet perspektiv.
Når det så er sagt, er ydelsernes størrelse i forhold til en eventuel effekt på tilstrømningen noget, vi skal tage hensyn til, når vi drøfter ydelser, ligesom det for den her regering er et helt afgørende hensyn, at børnefamilier, der modtager offentlig forsørgelse, også har ordentlige økonomiske muligheder.
Regeringen vil derfor, som vi også proklamerede før valget, nedsætte en ydelseskommission, som skal komme med forslag til et balanceret ydelsessystem, der både tager højde for, at der skal være rimelige økonomiske muligheder for alle børnefamilier her i landet, og at det skal kunne betale sig at arbejde, og også for den effekt, det vil have på tilstrømningen af asylansøgere til Danmark.
Morten Dahlin (V), 2019-11-27:
Tak, formand.
Gør det indtryk på ministeren, når postdoc på Princeton University Amalie Jensen til Information den 22. november 2019 siger, at det forskningsprojekt, hun er en del af, peger på, »at en afskaffelse eller ændring af integrationsydelsen til et højere niveau vil øge nettoindvandringen til Danmark«?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg ser selvfølgelig frem til at besvare spørgsmålene, og vi skal selvfølgelig nok sørge for at få dem besvaret ordentligt og med ordentlig jura i ryggen.
Så har jeg bare en enkelt politisk bemærkning, nemlig at der også er en masse mennesker, der har fået dansk statsborgerskab, der bor i det danske samfund, men som måske alligevel ikke selv er fuldkommen integreret i det danske samfund, eller som i hvert fald ville have svært ved at få en udenlandsk ægtefælle til bare at glide ind i det danske samfund.
Måske ville der ikke blive talt dansk i hjemmet, bare som et enkelt eksempel.
Derfor synes jeg ikke, det er så simpelt bare at sige, at fordi vedkommende har fået dansk statsborgerskab, vil de uden problemer kunne hente en udenlandsk ægtefælle hertil, og så vil det gå uproblematisk.
For det første er det jo et midlertidigt tilskud.
Før vi kan konkludere, at det vil få nogen betydning for tilstrømningen, tror jeg, det er væsentligt, hvad der rent faktisk er permanente løsninger.
For det tredje tror jeg også, det er væsentligt at huske på, at hvis vi satte ydelsen ned til 0 kr., ville det betyde, at der ville komme færre asylansøgere til Danmark.
Men det gør vi jo ikke – det ønsker Venstre jo heller ikke – fordi vi også anerkender, at der er andre hensyn.
Så det her er et spørgsmål om at finde balancerne.
Vi synes ikke, den tidligere regering fandt de rette balancer.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-27:
Hvordan man i givet fald skal lave en konkret finansiering af sådan et projekt, må jo være op til de partier, som ønsker at indgå i en forhandling om en infrastrukturaftale, men jeg kan godt bekræfte, at når man har regnet på den interne rente på projektet fra Vejdirektoratet side, så ender man på 5,5 pct. med brotakst.
Og det vil jo så omfatte et projekt, hvor man har en delvis brugerfinansiering og en delvis statsfinansiering, altså et projekt, som meget minder om det, man har på Kronprinsesse Marys Bro ved Frederikssund.
Andreas Steenberg (RV), 2019-11-27:
Jeg har også læst ministerens bog, og jeg er enig i, at nogle af de regler, der gjaldt i 1980'erne og 1990'erne, hvor man bl.a. kunne få bedstemødre og svigerinder og søskende og alle mulige familiesammenført, skal vi ikke tilbage til.
Jeg vil bare håbe, at ministeren vil prøve at se på tallene for de her grupper, også dem, der er kommet under tidligere lovgivning, og så se, om det virkelig er så stort et problem lige præcis med ægtefællerne.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-27:
Altså, alle undersøgelser viser, at en forbindelse mellem Als og Fyn, som ministeren også var inde på, bliver en samfundsøkonomisk gevinst.
Derfor er mit sidste afklarende spørgsmål: Er ministeren enig med mig i, at en offentlig-privat investering i det her projekt kunne være en hensigtsmæssig model?
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Den tidligere vicedirektør skulle være i hvert fald i 3 dage i Augustenborg.
Det skal den nuværende også.
Der er intet ændret på det.
Så skal vedkommende – det skulle den tidligere også –
være til stede i Tønder og i nogle af de regionale afdelinger og i København, for der sidder resten af direktionen.
Der skal man selvfølgelig også være til stede.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-27:
Jamen problemet er, at der jo i stillingsopslaget netop står, at tjenestestedet kan være København, sådan noget i den retning tror jeg der står.
Og det betyder jo, at når man sidder i den daglige udøvelse af sin ledelse, kan man jo vælge at være en hel del mere i København.
Så derfor holder det, som ministeren svarer her, jo ikke stik, når han siger, at det er fuldstændig uændret.
For man har jo ændret stillingsopslaget fra det første opslag til det andet opslag.
Det er ministeren vel enig i, og så åbner det op for mere frit løb til at flytte sin daglige tilstedeværelse, så det bliver med mindre tilstedeværelse i Sønderjylland.
Og det er skidt.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Det bliver nøjagtig samme krav, der bliver stillet der til tilstedeværelse.
Så jeg ser ikke, hvor det er, hr. Erling Bonnesen ser et problem i det her.
For den person vil være til stede lige så meget i Augustenborg, som man har været hidtil.
Hvad er problemet?
Erling Bonnesen (V), 2019-11-27:
For så vidt angår det sidste: Jamen, det er klart, at vi jo ikke har fuld indsigt i, hvor mange ansøgere der er osv.
Men det er ikke det indtryk, vi er blevet bibragt.
Sådan er det, det kan man jo selvfølgelig så finde ud af på anden måde.
Men det undrer mig, at ministeren siger, at der ikke sker nogen ændringer i det.
Der sker jo ændringer i det, når man kigger på stillingsopslaget, netop hvor det er, at man flytter tjenestestedet – så kan man sige helt eller delvis.
Men det bærer i hvert fald meget præg af, at man som ansøger – det får jeg klart indtryk af – kan få sit tjenestested i København.
Så der er ændringer.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Nu siger spørgeren, at tilstedeværende ledelse er vigtigt.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Derfor er det også sådan, at der i det stillingsopslag, der ligger nu, er nøjagtig de samme krav til tilstedeværelse i Augustenborg, som der var tidligere.
Der kommer ikke til at ske nogen ændringer på det område, og udgangspunktet for den her institution var, at der var seks ansøgere.
En var egnet, og man havde i sinde at ansætte denne person, men vedkommende fratrådte så sin ansøgning.
Bagefter var der ikke flere kvalificerede ansøgere, og derfor var der en ny opslagsrunde med håb om at få en kvalificeret ansøger.
Det synes jeg er en helt regulær måde at gøre det på, for det vigtige må jo være, at vi har en fagligt kvalificeret ansøger.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-27:
Det, der får os til at spærre øjnene op her, er jo netop, at det er en ledende stilling, og så er det korrekt, at det er en vicedirektørstilling.
Men som jeg har forstået det, er det jo netop den tilstedeværende øverste leder i Sønderjylland, for den øverste direktør er placeret i København, og så er det, man spærrer øjnene lidt op.
For en tilstedeværende ledelse er jo netop også utrolig vigtig for en institution, også for Landbrugsstyrelsen.
Det er jo på alle større steder, at den tilstedeværende ledelse er
til stede, så man kan udøve sin ledelse.
Så det synes jeg der skulle noget mere fokus på.
Der bør jo være et fokus på, at det, når man ansøger til det, så også drejer sig om at være til stede på stedet, og så undrer det jo sådan set også, at man begrunder det med, at der ikke var nogen ansøgere.
Nu er det jo klart, at vi ikke har fuld indsigt i, hvad der, om jeg så må sige, ligger i forhold til antallet, der var kvalificeret.
Men det er almindeligt kendt, at der var ansøgere til stede, også kvalificerede ansøgere med statslig erfaring.
Derfor vil jeg da opfordre ministeren til at få kigget ned i den sag, så vi kan få sikret, at der kommer en tilstedeværende ledelse i Landbrugsstyrelsen i Sønderjylland.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Tak for det her spørgsmål, som jeg jo også havde lejlighed til at besvare i sidste uge på foranledning af hr. Nils Sjøberg.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen bakker fuldt ud op om udflytningen af statslige arbejdspladser.
Det er fortsat Socialdemokratiets holdning, at vi skal sikre en ordentlig balance i fordelingen af statslige arbejdspladser i Danmark og ud over hele landet.
Så her er ikke tale om nogen form for kursskifte, og der er jo på ingen måde tale om, at den mulige placering af tjenestested indvarsler en tilbageflytning af arbejdspladser til København.
Sagen, som hr. Erling Bonnesen her rejser, er jo følgende: Stillingen som vicedirektør med tjenestested i Augustenborg blev slået op i august måned.
Det viste sig jo desværre ikke muligt at besætte stillingen med en egnet kandidat fra ansøgerfeltet.
For at sikre et felt af egnede kandidater blev tjenestestedet angivet til at kunne være enten i Augustenborg, hvis der i den runde ville komme en egnet kandidat, eller i København.
Det var udelukkende for at udvide antallet af kandidater til stillingen, for vi er jo nødt til at have en, som er kvalificeret til jobbet.
Der vil ved besættelse af den her stilling fortsat være nøjagtig de samme krav til, at den pågældende vicedirektør befinder sig i Augustenborg, lige så meget som forgængeren gjorde, og i øvrigt skal man også være til stede i København og andre steder i landet.
Der er ikke ændret noget i de forhold.
Igen jo selvfølgelig også en kvittering til Dansk Folkeparti for at være med i aftalen, der har sikret en god dyrevelfærd for nogle elefanter, som vi jo selv pensionerer i den kommende dyrevelfærdslov, ved at vi forbyder anvendelse af vilde dyr i cirkus.
Det er også et skridt for dyrevelfærden, men igen: Jeg anerkender spørgerens engagement i det her område, det deler jeg, og jeg vil gerne være med til sammen med Dansk Folkeparti at forbedre dyrevelfærden i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-27:
Det kunne jeg aldrig nogen sinde drømme om at gøre.
Det ville jeg jo være den sidste der gjorde, helt sikkert, og det er jo sådan, at af det store beløb, som ligger i 2019, på 26,4 mio. kr., er de 7 mio. kr. netop til cirkuselefanterne.
Det er jeg helt bekendt med.
Men uanset hvad, er der altså skåret penge væk.
Jeg kunne aldrig nogen sinde finde på at grine af cirkuselefanter.
Jeg synes virkelig, at der har været et problem, og det har virkelig ærgret mig, og der må jeg så og på mit partis vegne også tage medansvar for, at man på det tidspunkt, hvor det blev forhandlet, ikke gik hele vejen, og at vi har skullet gå og vente så længe – det synes jeg virkelig har været kritisk ud over alle grænser – og at sagen ikke er hundrede procent i orden endnu.
Men det håber jeg meget at den kommer.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Jeg er helt enig i, at det er et vigtigt område, og jeg vil også gøre spørgeren opmærksom på, at vi jo snart fremsætter et nyt forslag til en dyrevelfærdslov, som jo også skal være til gavn for og styrkelse af hele dyrevelfærden.
Jeg har taget initiativer til at stramme op på transportkontrollen, når dyr transporteres, og så har vi også lavet en aftale, som Dansk Folkeparti er sammen med os at lave, om ordentlig dyrevelfærd for fire pensionerede cirkuselefanter, og det skal man også tage seriøst og ikke kun grine af i Folketingssalen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-27:
Jo, men det er jo godt nok, at vi deler ønskerne.
Så er der bare en, der står her – og det er ministeren – som har større mulighed for at få de ønsker igennem, end jeg umiddelbart har.
Jeg kan kun presse på, og det gør jeg så, og det vil jeg naturligvis blive ved med.
Men nu var jeg lige her i formiddag ude at besøge Inges Kattehjem, en efterhånden faktisk berømt institution – det var første gang, var jeg derude – og jeg er dybt imponeret over det arbejde, der bliver foretaget.
Der begynder krisen jo også at kradse.
Altså, det gør den alle de steder, hvor det rygtes, at der ikke er de penge sat af, som der var før, og igen er min appel bare her til sidst: Prøv lige i sidste instans, minister, at få finansministeren til at forstå, at det her er et vigtigt område til små penge.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Jeg har stor respekt for fru Pia Kjærsgaards engagement i dyrevelfærd.
Det har jeg jo fulgt, og bekymringen omkring dyrevelfærd deler jeg, og det er jo ikke mindst vigtigt, når jeg nu er minister for området, og jeg vil jo gøre, hvad jeg kan, for at sikre, at vi har en god dyrevelfærd her i Danmark, og det er i øvrigt også et engagement, som hele regeringen deler.
Så jeg forstår godt fru Pia Kjærsgaards ønske om at sikre tilstrækkeligt med ressourcer til, at den her opgave kan løftes, og det ønske deler jeg.
Men som sagt: Finanslovsforhandlingerne er endnu ikke afsluttet.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-27:
Tak for det, og det er jo omkring Landbrugsstyrelsen i Sønderjylland og den ledende stilling, og der lyder spørgsmålet: Henset til, at regeringen påbegynder flytning af arbejdspladser væk fra provinsen og landdistrikterne, ind til København, startende med, at en ledende stilling i Landbrugsstyrelsen i Sønderjylland ifølge nyt stillingsopslag får ændret tjenestested fra Sønderjylland til København til bred skade for udviklingen på landdistriktsområdet, vil regeringen så ændre sin kurs her og sikre arbejdspladserne og den ledende stilling i Landbrugsstyrelsen i Sønderjylland?
Tak for det.
Det er så i forlængelse af den samme problemstilling, at ministeren spørges: Er ministeren enig i, at det er meget skadeligt for landdistriktsudviklingen, herunder vækst og beskæftigelse, når man flytter en ledende stilling fra Landbrugsstyrelsen i Sønderjylland til København?
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Det kan der svares kort på: Nej, jeg er ikke enig i, at en beslutning om, at vicedirektøren i Landbrugsstyrelsen kan få tjenestested i København, er noget problem, når i øvrigt kravet om tilstedeværelse i Augustenborg er opretholdt på samme niveau som hidtil.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-27:
Det glæder mig.
Jeg deler ministerens opfattelse af, at det er vigtigt, at vi får iværksat den her forundersøgelse – hurtigst muligt, håber jeg.
Jeg vil dog gerne fastholde netop de der miljømæssige forhold, som gør sig gældende her.
Vi ved fra udlandet, at det faktisk er muligt at lave tunnelføringer.
Kan ministeren oplyse, hvornår ministeren agter at iværksætte den forundersøgelse?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-27:
Det er ikke et spørgsmål om, om man vil det.
Det skal man ganske enkelt gøre.
Hvis man skal igangsætte et anlæg af den type, er man ganske enkelt nødt til at lave en miljømæssig vurdering af det.
Det er ganske klart, at med de svære naturudfordringer, der er i det område, så vil det være naturligt, at man også skal undersøge alle perspektiver i forhold til miljøkonsekvenserne.
Natura 2000-området er jo udpeget på baggrund af beskyttelse af bl.a. marsvin, og derfor skal man selvfølgelig tage de konsekvenser med.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-27:
Tak for svaret.
Det glæder mig meget, at der er forståelse for og enighed om blandt mange af dem, der stiller op i Sønderjylland, at ministeren ligesom jeg ønsker en forundersøgelse af forbindelsen.
Mit spørgsmål er derfor, om ministeren vil inddrage de miljømæssige konsekvenser i en forundersøgelse, altså herunder muligheden for at etablere tunneler.
Ønsker ministeren at udarbejde en forundersøgelse af Als-Fyn-forbindelsen på baggrund af rapporten fra Vejdirektoratet?
Tak til formanden, og tak til ministeren.
Jeg har længe ønsket det her møde.
Jeg har inviteret to gange før valget og to gange efter mødet om Als-Fyn-forbindelsen ...
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-27:
Som jeg indledte med at sige, vil det være sådan, at det her er et spørgsmål, der indgår i de kommende infrastrukturforhandlinger, og derfor vil jeg sikre, at der ligger et beslutningsgrundlag klar, når de forhandlinger går i gang.
Så vil det være op til partierne, om man ønsker at prioritere det.
Som jeg nævnte indledningsvis, har jeg hørt fra hr. Andreas Steenberg, Radikales transportordfører, at man er interesseret i at lave en sådan forundersøgelse, og jeg kan også forstå, at det er man også fra eksempelvis De Konservatives side.
Men i sidste ende handler det om, at skal der laves aftaler om infrastruktur, så skal det være bredt politisk, at det bliver funderet.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Nu tror jeg ikke helt, at hr. Erling Bonnesen hører efter, hvad jeg siger, for jeg sagde jo helt indledningsvis, at det lige præcis var blevet udvidet med, at tjenestestedet skulle være i København for at få et kvalificeret ansøgerfelt.
Det var jo sådan, at der var en række ansøgere, hvor en blev udvalgt som værende kvalificeret.
Vedkommende ville så ikke tage stillingen alligevel.
Så er du nødt til at lave et nyt opslag af stillingen med et bredere ansøgerfelt, og det er det, der er sket.
Men stadig væk er det sådan, at man skal være lige så lang tid i Augustenborg som hidtil, så der er ikke ændret noget på det.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-27:
Så må vi jo have boret længere ind i, hvordan det hænger sammen, at der i stillingsopslaget står, at tjenestestedet kan være i København, og at ministeren så siger, at det er uændret.
Det hænger jo ikke sammen.
Det kan godt være, at vi ikke kan afklare det under spørgerunden her, men så må vi i hvert fald have klarlagt det på anden måde.
Det hænger jo ikke sammen.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Det, jeg sagde ikke var ændret, var spørgsmålet om fysisk tilstedeværelse i Augustenborg.
Det er rigtigt, at man så har udvidet ansøgerfeltet til nogle, der godt kan have tjenestested i København, for at sikre, at man får en egnet kandidat.
Men uanset om man har tjenestested i København eller i Augustenborg, skal man være nøjagtig lige så mange dage i Augustenborg, som minimum 3 dage.
Det er der ikke ændret på, og det er jo det, der betyder noget i den her sammenhæng.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-27:
Det bærer stillingsopslaget bare ikke præg af.
Stillingsopslaget bærer netop præg af, at med tjenestestedet ændret til København kan man vælge at søge stillingen, og så kan man jo have sin kontorstol stående i København i den altovervejende del af tiden.
Det er jo ikke klarlagt med den her spørge-svar-runde, som vi har nu.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Jeg håber, at hr. Erling Bonnesen er enig med mig i, at vi skal have de bedst kvalificerede ansøgere til de stillinger, vi har, som leder i det offentlige.
Og det er det, der er sket.
Men det ændrer bare ikke på, at tilstedeværelsen fortsat er sådan, at vedkommende skal være 3 dage i Augustenborg, akkurat som vicedirektøren hidtil har været.
Det er der ikke ændret på.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-27:
Jeg må opfatte det sådan, at ministeren nu erkender, at der er sket en ændring fra den første til den anden runde.
Og når jeg så, kan man sige, har rimelig klare tilkendegivelser på, at der var kvalificerede ansøgere også i den første runde, så kan det jo lade sig gøre at få stillingen besat netop med tjenestested primært i Sønderjylland, hvor det også rettelig hører hjemme.
Så det må vi holde fast i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Med al respekt er det jo en bortforklaring.
Jeg spørger til, hvorfor skattevæsenet ikke har været klar.
Man siger, at man var klar over det her i 2010.
Må jeg så spørge: Har man ikke gjort siddende ministre opmærksom på, at der var et problem her, i 2010 eller senere, således at nogle ministre har kunnet handle på det her før nu?
Man har jo lige indgået det her forlig, her i efteråret 2019.
Det er 100 mio. kr., der er mistet.
Nu laver man så et forlig, hvor man får de 35 mio. kr. tilbage.
Det vil sige, at det er 65 mio. kr., der er pist væk.
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg følger den tidslinje, som hr. Lars Boje Mathiesen her fremlægger.
Jeg tror, at hvis hr. Lars Boje Mathiesen gerne vil læse lidt mere om de udfordringer, skatteområdet står med, eksempelvis på ejendomsområdet, kan man jo eksempelvis læse adskillige rigsrevisionsberetninger.
Man kunne også prøve at kigge i den meget fine bog, som bl.a. Jørgen Grønnegård Christensen har skrevet, som handler om, hvorfor skattevæsenet er havnet, hvor skattevæsenet er havnet; den hedder »Overmod og afmagt«.
Man kan også kigge lidt i den og se, at det er noget, der har stået på i mange år, og at det ikke er, fordi der ikke har været gjort politiske forsøg på at tage fat på det.
Nu ser det heldigvis ud til at lykkes, og jeg håber på, at vi sammen kan bevæge os fremad herfra.