Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Mange tak.
Jeg vil også starte med at sige tak til ministeren for en aldeles grundig gennemgang af samarbejderne i Arktis.
Jeg noterede mig, at det allerede i første afsnit af redegørelsen nævnes, at temperaturen i Arktis stiger godt og vel dobbelt så hurtigt som det globale gennemsnit.
Det nævnes også allerede dér, at en bæredygtig udvikling er centralt i kongeriget Danmarks strategi for Arktis indtil 2020.
Heldigvis ser det også ud til at være tilfældet i de fleste af de fora, hvor kongeriget Danmark deltager i samarbejdet i Arktis.
I det arktiske samarbejde i nordisk regi, der udløber i år, har en bæredygtig udvikling under overskrifterne »peoples«, »planet«, »prosperity« og »partnerships« været i fokus, og i det nye program »Partnerskab for Arktis« får FN's 17 bæredygtige verdensmål en central rolle.
Vi er også glade for at læse, at en væsentlig del af midlerne i det kommende program stadig vil blive fordelt til projekter i programmets åbne ansøgningsrunde, for den fokus på bottomup -udvikling af projekter er i vores perspektiv afgørende for, at der fastholdes en stærk tanke om demokratisk bæredygtighed, der respekterer folk og organisationers arbejde i Arktis.
Det er en vinkel, som vi gerne så yderligere udbygget i det fortsatte arktiske samarbejde.
For at opretholde sådan en stærk demokratisk stemme og en gensidig respekt i det arktiske samarbejde er det vigtigt, at vi i Danmark bliver ved med at være endnu mere opmærksomme på både at fastholde et tæt samarbejde og en tæt kommunikation med f.eks. Inatsisartut, når der bliver indgået aftaler med andre arktiske lande og aktører, altså at vi ikke kun gør det, når vi er nødt til det, men at vi ser det som et grundlæggende vilkår, at vi skal inddrage de folk.
Både den hurtigere temperaturstigningshastighed og reduceringen af havisens og indlandsisens tykkelse, den øgede fokus på sodforurening og forureningen med organiske miljøgifte, tungmetaller og radioaktivitet er områder, som bl.a. Danmarks prioritering af forskning i og omkring det arktiske område gør det muligt for os at adressere internationalt.
Og den retning, som forskningen viser, er desværre tydelig på både klimaog miljøområdet, hvor forskningen både beskriver de voldsomme effekter af flere typer forurening, hvor lang tid fortidens forurening er om at forsvinde, og hvor hurtigt klimaforandringernes effekt bliver tydelig i Arktis.
Derfor mener vi også, at det er betimeligt at påpege over for alle aktører i det arktiske samarbejde, at den ret, som de arktiske samfund jo netop har til at udvikle sig i overensstemmelse med egne behov og interesser, absolut ikke kun handler om økonomi og erhvervsudvikling, men at det i allerhøjeste grad også er i disse samfunds eget behov og interesse med en opdateret og stærk klima- og miljøpolitik.
Det er også nævnt, at klimaforandringerne kan åbne for mulighed for bl.a. fremtidigt fiskeri og skibstrafik, og mens man naturligvis ikke skal være bleg for at gribe de mulige positive effekter af en sørgelig udvikling, vil vi i Alternativet igen opfordre til, at kongeriget Danmarks indgangsvinkel til forhandlingerne om mulige kommende aftaler bliver at sikre en stærk, bæredygtighedsfokuseret regulering af et muligt fremtidigt fiskeri i Det Arktiske Ocean.
På sundhedsområdet kan vi læse, at der er indgået gode samarbejdsaftaler med bl.a. Island, og vi håber, at der i det arktiske samarbejde bliver endnu større fokus på det forebyggende arbejde og på de sociale problemers betydning for sundheden.
De direkte sociale tiltag er ikke i fokus i den her redegørelse, men vi håber i Alternativet, at der også bliver et tættere samarbejde om sociale spørgsmål i de arktiske samarbejdsfora.
Kongeriget Danmark har været og er en kernespiller i de arktiske forskningssamarbejder, og vi er glade for, at datadeling og åbenhed i uddannelse og forskning også var på programmet ved Arctic Circle, så det hele ikke handlede om profitmaksimering, som hr. Christian Juhl ellers også så en del af ved Arctic Circle tidligere i oktober.
Jo bedre adgang der er internationalt til de gode forskningsresultater, der kommer i det arktiske samarbejde, jo mere videnskabelig fokus vil der komme på resultaterne af forskningen.
Desværre er det ikke til at læse ud af redegørelsen, at der er nogen stor fokus på uddannelsesdelen, bortset fra at det er en af de overordnede prioriteter for det finske formandskab for Arktisk Råd.
Men måske ministeren kunne uddybe, hvordan uddannelsesområdet vil blive prioriteret i det fremtidige arktiske samarbejde.
Vi håber også meget, at regeringen i forbindelse med den fortsatte fokus på uddannelse og forskning i Arktis vil følge op på anbefalingerne fra DTU Space' rapport om satellitter og droner i Arktis som både et positivt bidrag til rigsfællesskabets opgaveløsning og også som en mulig driver for vækst og værdiskabelse.
Måske kunne en større fokus på disse nye teknologier hjælpe med at gennemføre miljøundersøgelser og måske også kortlægninger langt hurtigere og billigere end i dag.
Og det kunne det jo godt lyde til at der var brug for.
Så der er mange positive samarbejdstakter på mange fronter i det arktiske, men på en mørk baggrund af voldsomme effekter af klimaforandringerne, som vi håber regeringen vil tage alvorligt.