runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Jamen det synes jeg egentlig harmonerer meget godt.
Der er også flere af ordførerne i dag, der har taget op – det har i hvert fald været oppe – at vi jo nu har haft en situation, hvor der har været en alvorlig trussel mod den nationale sikkerhed kontinuerligt i en årrække.
Det, der er problemet, er, at EU-Domstolen desværre i sin vildfarelse kom til at tilføje, at det ikke må blive systematisk.
Det betyder, at vi faktisk kan komme i en situation, hvor der er en alvorlig trussel mod den nationale sikkerhed i Danmark, og hvor vi ikke kan fortsætte med en generel og udifferentieret logning, og det vil sige, at så er det ikke bare de almindelige forbrydere, voldtægtsmændene, drabsmændene, stalkerne osv., der får frit spil.
Samira Nawa (RV), 2021-11-23:
Men det kan jo være en politisk holdning, som ministeren har, til, at man egentlig ønskede sig den her generelle logning i det hele taget; det har jeg forstået.
Men vi skal jo også forholde os til, at der ligger en dom fra EU-Domstolen, som netop peger på, at det ikke skal være systematisk.
Anerkender ministeren ikke, at det altså er systematisk, når man indfører den her generelle og udifferentierede logning for 1 år og på en trusselsvurdering, som i øvrigt har gjort sig gældende de sidste mange år og formentlig også vil gøre sig gældende i fremtiden?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Nej, det ville være systematisk, hvis man sagde, at det gør vi så til evig tid, så ville det være systematisk, eller hvis vi kommer en årrække frem.
Så vil vi på et tidspunkt støde på den mur, der hedder, at nu bliver det simpelt hen så systematisk, så man vil komme i strid med EU-retten.
Hvor den grænse går, er jo ikke til at vide helt præcist, og man kan jo heller ikke vide, hvad EU-Domstolen selv tænker om det.
Det kan den jo lave om i morgen, som den har lyst til.
Det, jeg refererede til, er de indgreb, som sker med masteoplysninger – altså, hvor var telefonen? – som foregår efter editionsreglerne, hvor der skal være en retskendelse, og i situationer med hvem, der har været i forbindelse med hvem, hvor der også kræves en retskendelse.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-23:
Det er klar tale.
Så vil jeg høre ministeren, for ministeren henviser til, at der altid er en retskendelse – det synes jeg ministeren sagde i sin tale – ved indhentning af data.
Der er altid en retskendelse ved indhentning af data.
Er det nogen sinde sket, at en dommer har sagt nej?
Er det nogen sinde sket ved indhentning af en retskendelse, at en dommer har sagt nej?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Der må jeg oplyse justitsministeren om, at vi f.eks. synes, at menneskerettighederne, som beskytter vores ret som borgere til ikke at blive systematisk overvåget af staten, er ret centrale – det synes vi de er.
Men nu, hvor ministeren selv synes, at man ikke skal have lukkethed og man ikke skal lukke sig om sig selv, vil jeg da gerne høre justitsministeren: Er det så sådan med det, der ligger her, at borgerne kan få indblik i, hvem der er blevet logget?
Er det sådan, at man som borger kan få indblik i, på hvilket grundlag ens oplysninger er blevet logget og registreret?
Det vil jo være rigtig fint, det er faktisk noget af det, der bliver efterlyst.
Er man sikret den tilgængelighed, og er man sikret de oplysninger – og i øvrigt, at en uvildig instans også kommer ind over det, så det ikke kun er justitsministeren, der sidder med det?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Jeg vil simpelt hen ikke købe den præmis, at jeg skulle tages til indtægt for, at menneskerettighederne ikke er centrale.
Er der ét parti i det her Folketing, som har kæmpet for menneskerettighederne historisk og gør det hver eneste dag, er det Socialdemokratiet, par excellence.
Jeg synes bare, at når EU-Domstolen begynder at flytte grænserne, så skal vi altså råbe vagt i gevær.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Som jeg flere gange har sagt, har jeg aldrig hørt, at der tidligere har været et forslag, hvor der er en væsentlig procesrisiko.
Så jeg vil gerne høre, hvor stor en sandsynlighed justitsministeren forestiller sig at der er for, at Danmark taber en eventuel sag ved EU-retten omkring det her.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Det er jo grundlæggende en juridisk vurdering, hvor man bliver nødt til at tage de faktiske forhold, der måtte være i en sag, og holde op mod den jura, der er, og så deducere, hvad der bliver gældende ret.
De behøver ikke at se det i traktaten, de behøver ikke at se det i de sekundære retsakter; de finder på den, som de har lyst til.
Det er jo det, der er problemet med en dynamisk domstol – det er, at den indflydelse, vi som politikere har, som har en demokratisk legitimitet, er taget fra os til fordel for dommere.
Så derfor er det selvfølgelig svært at måle, præcis hvad det er, der måtte være den konkrete procentvise risiko.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Jamen der er jo nogle andre lande, som har fået godkendt nogle modeller.
Så jeg tænker, at det kunne man jo godt tage udgangspunkt i.
Men jeg tænker alligevel, at når man vælger ikke at skrive, at der er en procesrisiko, men at der er en væsentlig procesrisiko, så må det vel være, fordi man også i Justitsministeriet har taget bestik af den situation, der kan opstå, når den her sag rammer EU-Domstolen.
Og det tænker jeg vil betyde, at der er en forstørret risiko for, at vi taber en sag på baggrund af det her lovforslag, og jeg kan slet ikke forstå, at justitsministeren vil begive sig ud ad den vej.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Jamen det er, fordi jeg ikke holder med forbryderne; det er, fordi jeg holder med politiet.
Derfor er jeg villig til at acceptere en procesrisiko.
Men det er rigtigt, som spørgeren siger, at når der er en væsentlig procesrisiko, er risikoen for, at vi bliver dømt, jo alt andet lige større.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-23:
Jeg beklager over for ministeren, at jeg sådan løber rundt, men vi er et lille parti.
Jeg stiller spørgsmål her, så løber jeg ned til udvalgsmøder, og så kommer jeg tilbage, og derfor nåede jeg heller ikke på talerstolen.
Ministeren sagde i sin tale, at det er en trist dag.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge, om det er ministerens opfattelse, at lovforslaget indskrænker logningen.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Jeg er lidt interesseret i det her.
Virksomhederne er faktisk også meget bekymrede – og det plejer jo at optage Venstre – for det her, fordi de helt grundlæggende ikke tror på, at det her kommer til at fungere, og fordi de tror, at det skal laves om senere.
Men det, jeg spørger til, er: Er det ordførerens opfattelse, at borgerne her vil kunne sagsøge f.eks. teleselskaberne for ikke at have overholdt menneskerettighederne, hvis det er det her, de opererer inden for?
Rosa Lund (EL), 2021-11-23:
Jamen altså, jeg er jo uenig med ministeren i, at der er et problem her med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og sådan set også med EU-Domstolen.
Så længe vi ligesom bare er enige om, at der faktisk er en procesrisiko her, synes jeg så det er meget problematisk.
Ministeren har muligvis en anden holdning, så det her er faktisk ikke et spørgsmål, men bare lige en understregning af, at jeg ikke er enig i ministerens udlægning af, hvordan Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol arbejder.
Det synes jeg bare lige er vigtigt at få på plads.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Men her har vi jo en grundlæggende uenighed.
Jeg synes, at dem, der skal lave politik, skal være dem, som har demokratisk legitimitet.
Og det har dommere ikke.
Og jeg blev da ked af det – og det tror jeg også fru Rosa Lund blev – da Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol f.eks. fandt, at eksklusivaftaler var i strid med konventionsgrundlaget, hvilket på ingen måde kan læses ud af konventionsgrundlaget, men var noget, som man fandt på fra domstolens side.
Og det er da problematisk.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Der er jo ingen tvivl om, at vi nok er nogle, der er ret skuffede over det her forslag, for det bliver ikke til ret mange indskrænkninger, og jeg kan da være alvorligt bange for, at vi taber en ny retssag, når den tid kommer.
Men jeg vil høre, hvorfor det er nødvendigt at nedsætte grænsen fra 6 år – altså i forhold til kriminalitet, der har en strafferamme på 6 år – til 3 år og lade det omfatte.
Det er mig bekendt en udvidelse af mulighederne for at anvende logning og ikke en begrænsning.
Hvorfor har regeringen og Socialdemokraterne fundet det nødvendigt?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-23:
Som jeg også sagde i min tale, er vores ønske at gå så langt som muligt inden for rammerne af EU-retten for at kunne beholde det værktøj, som adgang til teledata kan være for politiet og anklagemyndigheden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Men anerkender Socialdemokraterne, at der er tale om en udvidelse og ikke en indskrænkning her?
Så vil jeg høre, om Socialdemokraterne overhovedet tror, at vi får bestemmelsen om målrettet logning set i anvendelse nogen sinde.
Det er jo sådan, at vi kan foretage en generel og udifferentieret logning, hvis det handler om statens sikkerhed, og der har man foreløbig vurderet, at vi er i en situation, hvor det forhold er gældende.
Og det er der vel heller ikke udsigt til bliver ændret fremover.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-23:
Lad mig sige det sådan, at det håber jeg da.
Og det ser det jo desværre ikke ud til lige nu.
Trusselsniveauet mod Danmark er højt, og derfor vil der til næste år – det er i hvert fald vurderingen lige nu – være brug for også at have den generelle logning.
Der er det jo et rigtig godt værktøj for politiet at have til det, og derfor er det godt, trods alt, at EU-retten giver muligheden for at kunne beholde det, når der er en trussel mod den nationale sikkerhed, ligesom der jo også er andre detaljer, apropos udvidelser – f.eks. har det nu været muligt at omfatte taletidskort, hvilket grundlæggende også er rigtig godt.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Man kan jo lige så godt komme direkte ud af busken og sige, at fra Enhedslistens side synes vi simpelt hen, at det her er et skandaløst dårligt lovforslag.
For virkeligheden er jo, at man ikke får rettet op på de kæmpestore problemer, der er.
Vi står stadig væk med en situation, hvor man grundlæggende krænker borgernes rettigheder, altså menneskerettighederne, ved den måde, man bedriver logning på.
Men jeg kan jo ikke lade være med at hæfte mig ved, at ordføreren siger, at han forestiller sig, at man holder sig inden for EU-retten her.
Hvordan harmonerer det med, at regeringen selv i lovforslaget skriver, at der er en væsentlig procesrisiko?
Det betyder jo, at man ikke regner med, at det her faktisk lever op til EU-reglerne.
Var det ikke bare på sin plads at komme ud og sige det, som det er?
Man skriver det jo faktisk, som det er, i lovforslaget.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-23:
Nej, det betyder det så ikke.
Altså, det er jo vigtigt at sige, at det betyder det ikke.
En væsentlig procesrisiko betyder, at der er en risiko – i øvrigt jo også på grund af den måde, som Domstolen agerer på – men vurderingen er, at det holder sig inden for EU-retten.
Det er Justitsministeriets vurdering, og den stoler jeg sådan set på at de godt kan lave.
Så vil jeg bare sige, at jeg ikke synes, at der er tale om noget med at komme ud af busken.
Og jeg deler ikke Enhedslistens frygt for overvågning på den her måde, hvor vi jo taler om data, som kan bruges til at opklare grov kriminalitet, og som jeg bare må sige at jeg ikke føler mig krænket af at myndighederne kan få adgang til i forbindelse med efterforskning af grov kriminalitet, hvis de får en retskendelse.
Det mener jeg simpelt hen ikke krænker mine eller andres rettigheder.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Vi er desværre i den ubehagelige situation, at såvel Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol som EU-Domstolen udfører dynamisk fortolkning, og det vil sige, at det ikke er til at forudse, hvad de dømmer.
Og det medfører altid en vis procesrisiko.
Det er jo noget af det, som jeg kontinuerligt synes der er grund til at kritisere de to domstole for – altså at de på den måde ødelægger retssikkerheden.
Men om den er væsentlig her, er måske at lade bægeret være fyldt.
Rosa Lund (EL), 2021-11-23:
Tak for det.
Altså, jeg skal egentlig bare spørge ministeren igen om det her med menneskerettighederne.
Ministeren og jeg har diskuteret det her spørgsmål om procesrisiko før.
Og jeg kan jo godt læse, hvad ministerens embedsmænd vurderer her.
Men det udelukker jo ikke, at der er en procesrisiko ved det her hos Menneskerettighedsdomstolen.
Vi har også diskuteret det i forbindelse med den danske tiggerilovgivning, og vi diskuterer det tit på udlændingeområdet, som jeg godt ved det ikke er den her minister der skal stå på mål for.
Men der er vel en overvejende procesrisiko ved det her forslag?
Samira Nawa (RV), 2021-11-23:
Tak, formand.
Når man idømmes fængsel på livstid eller får en forvaringsdom, har man begået en meget, meget alvorlig forbrydelse.
Der lægges i det her lovforslag op til, at det så også skal kunne mærkes ved fuldbyrdelsen af straffen, at man har fået den hårdest mulige straf og netop har begået en meget alvorlig forbrydelse, og det er jeg enig i.
Men at det ikke skulle være tilfældet i dag, er jeg uenig i.
Lovforslaget her indskrænker i væsentlig grad livstids- og forvaringsdømtes ret til kontakt med omverdenen i de første 10 år af deres afsoning, ved at man indfører den her tilladelsesordning for retten til besøg, brevveksling og telefonsamtaler.
Min sympati for livstidsdømte og forvaringsdømte kan ligge på et meget lille sted og også være ikkeeksisterende i nogle tilfælde, men jeg er også bare nødt til at sige, at et retssamfund står sin prøve, når vi skal tage stilling til retssikkerheden, også for dem, som vi ikke bryder os om.
Det betyder ikke, at jeg ikke har respekt og stor sympati for ofrene for de her grove forbrydelser, men vi er også nødt til at være ærlige i det her tilfælde og sige, at det her lovforslag sigter efter at ramme to livstidsdømte, men ender med at indskrænke retten til kontakt med omverdenen for alle dem, der afsoner, og lige præcis også dem, som afsoner uden vidt og bredt at fortælle om deres forbrydelser.
Radikale Venstre kan på det grundlag ikke støtte lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2021-11-23:
Tak for det.
Nu har vi jo i Enhedslisten haft en del drøftelser både med ministeren og med ministerens kolleger, men også i det hele taget i den her sal i løbet af de sidste par år, om menneskerettighederne.
Og vi har jo også i Enhedslisten indgået en aftale i forståelsespapiret med regeringen om, at menneskerettighederne skal overholdes.
Derfor undrer det mig lidt, at der bliver ved med at komme nye lovforslag fra ministeren, som igen og igen er lige på kanten af menneskerettighederne, selv om der selvfølgelig ikke er faldet en dom endnu i forhold til det her spørgsmål om at indskrænke mulighederne for besøg til livstidsdømte og forvaringsdømte.
Den her lov er et stort indgreb i indsattes ret til privat- og familieliv.
Og ja, vi kan godt blive enige om, at de få, der vil blive ramt af den her lov, ikke har fortjent nogen sympati – det får de heller ikke fra Enhedslisten.
Men basale menneskerettigheder tilkommer jo os alle sammen, også de personer, vi ikke kan lide, også de personer, som har gjort noget, vi er uenige i.
Jeg synes, det er meget kritisabelt, at ministeren på intet tidspunkt i lovforslaget forholder sig til spørgsmålet om menneskerettighederne.
Se, nu er det gode jo, at vi får en udvalgsbehandling af det her lovforslag, hvor vi så kan bede ministeren om at forholde sig til det, og så er jeg sikker på, at vi får svar dér.
Men ud over at ramme de indsatte kommer den her lovgivning også til at gå ud over den kriminalitetsforebyggende indsats, som sker i vores fængsler.
Der er ingen tvivl om, at den her indskrænkning af privatlivet vil gøre arbejdet for fængselsbetjentene utrolig meget sværere og derudover øge risikoen for overfald mod dem, der er på arbejde.
Jeg snakkede med en fængselsbetjent ude i Herstedvester Fængsel, som var meget uforstående over for det her lovforslag.
Han kunne faktisk ikke forstå, hvor det kom fra, eller hvad det skulle gøre godt for.
Det var i hvert fald ikke noget, han gik og tænkte over i sin hverdag var et redskab, som de manglede på hans arbejdsplads, hvor de netop har med de forvaringsdømte at gøre.
Når det er sagt, ved jeg jo også, at vi kun står her i dag, fordi vi har hørt om én enkelt person, der som mindreårig fik kontakt med Peter Madsen.
Og jeg synes, at det måske er lidt ude af proportioner, at vi som Folketing skal behandle et lovforslag om noget, der kun er sket den ene gang – den ene gang, som er en absolut undtagelse.
Og så kan vi jo godt blive enige om herinde, at vi har svært ved at sætte os ind i den situation; at vi har svært ved at forstå, at det overhovedet kan ske.
Men at vi nu laver et helt lovkompleks, altså et helt lovforslag, på baggrund af det,
er en lille smule uproportionalt, synes jeg.
Så er der spørgsmålet om ofrene, som vi jo også tit diskuterer herinde, og det synes jeg faktisk er rigtig vigtigt.
Det tror jeg bestemt ikke de er, og de har sådan set allerede fået en straf for deres ugerninger, og det er jo en god ting; det har domstolene dømt.
Så på den baggrund kan Enhedslisten altså ikke støtte det her lovforslag.
Britt Bager (KF), 2021-11-23:
Tak for det, formand.
For Det Konservative Folkeparti er det altid vigtigt, at vi beskytter ofre, pårørende til ofre og den almene retsfølelse.
Og har man begået en forbrydelse, der er så grov, at man får en livstidsdom, så er det sund fornuft, at de første 10 år skal afsones i et lukket fængsel.
Det er også sund fornuft, at man ikke kan komme på udgang de første 10 år af afsoningen.
Og det er sund fornuft, at den livstidsdømte kun må have kontakt med nærtstående eksisterende relationer, altså personer, som den indsatte havde kontakt til inden varetægtsfængslingen.
Desuden betyder det her forslag, at den livstidsdømte skal indhente tilladelse til at deltage i offentlige debatter eller offentlige udgivelser.
Dette er af hensyn til ofrene og til ofrenes pårørende.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Tak for kommentarerne til lovforslaget og tak for, at det ser ud til, at vi vil kunne gennemføre det med bred støtte.
Først til bemærkningerne fra Dansk Folkeparti: Det er rigtigt, som hr. Peter Skaarup siger, at lovforslaget er inspireret – i hvert fald delvis – af et beslutningsforslag, som vi behandlede tidligere på året.
Jeg tilkendegav også i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget, at det var noget, der skulle arbejdes med.
Så på den måde er æren for den del også der.
Man kan jo ikke vide, hvem der kommer til hen ad vejen, men situationen er sådan i Danmark, at vi i øjeblikket har, som jeg husker det, 35 livstidsdømte.
Så vil det også kunne omfatte dem, der er idømt forvaring, hvis de altså er dømt for en forbrydelse, som kan medføre livstidsstraf.
Det vil sige, at det ikke er alle forvaringsdømte, der vil kunne være omfattet af forslaget her.
Sagen er den, at der, uanset om de personer, der er tale om, er idømt livstid eller en forvaringsdom, vil være tale om folk, der har begået nogle af de værste forbrydelser, man kan forestille sig, noget af det, som samfundet tager allermest afstand fra, f.eks. drab.
Der er i de situationer et særligt hensyn at tage til retsfølelsen, og der er et hensyn at tage til ofrene og de pårørende.
Det synes jeg sådan set også at jeg hører bred anerkendelse af.
Det er også rigtigt, at vi har nogle eksempler på sager, hvorom vi må sige, at den optræden og den måde at udfolde sig på, der har været mulig inden for de gældende regler eller på kanten af de gældende regler, ikke er rimelig over for dem, der f.eks. er nært beslægtet til nogle, som f.eks. er blevet dræbt – det tror jeg vi bredt kan være enige om.
Det falder jo nogenlunde sådan her: Der er en afskæring af mulighederne for at indgå nye relationer i de første 10 år af afsoningen.
Det er jo et nyt forslag, men næppe noget, der er meget bureaukrati i, jævnfør det, jeg sagde om, hvad det er for en population, der er tale om.
Så er der den her begrænsning med at komme med tilkendegivelser.
Der kunne det lyde lidt, som om vi tager ytringsfriheden fra de dømte.
Det gør vi jo ikke.
Der er tale om, at det er tilkendegivelser om den eller de forbrydelser, som de måtte have begået.
Så er der det her med, at man ikke kan få tilladelse til udgang de første 10 år.
Det fjerner jo ligefrem noget bureaukrati, for så slipper man for at forholde sig til den del af det.
Endelig er der det her med at afsone i et lukket fængsel.
Der er det rigtigt, at de fleste allerede gør det i dag, men det her er en ny opstramning, som gerne skulle gøre, at vi kommer et sted hen, hvor dem, der er idømt livstidsfængsel eller forvaring for en forbrydelse, der kan føre til livstid, ikke kan have en opførsel, som er i strid med retsfølelsen, eller en opførsel, som kan komme til at krænke dem, der er ofre eller pårørende til ofre.
Så fra min side skal der lyde en tak for de gode bemærkninger.
Jeg skal måske lige sige til fru Rosa Lund, at det med, at menneskerettighederne skal overholdes, siger sig selv, og det er Justitsministeriets opfattelse, at forslaget er inden for rammerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Det er mit indtryk, at de fleste af de her ting kan man i forvejen; man skal bare tage beslutningen om det.
Er ministeren f.eks. i forhold til udgang bekendt med, hvor mange der har fået udgang før de 10 år?
Jeg er med på, at man kan søge efter 2 år, tror jeg det er, når man er forvaringsdømt, og efter 5 år, når man er livstidsdømt.
Men er der reelt nogen, der får sådan en udgang?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Sådan som jeg er oplyst om det, er det en mulighed, som gives til den livstidsdømte efter 5 år og 4 måneders afsoning, at man her kan få udgang.
Hvis vi skal være helt konkrete på tallene for, hvornår det er sket tidsmæssigt, og hvor mange det drejer sig om, så tror jeg, jeg bliver nødt til at vende tilbage med noget skriftligt på den del.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Jeg vil gætte på, at det drejer sig om nul, men lad os få det udredt.
For det er jo rigtigt, at man kan bede om muligheden, men man får den ikke, hvilket nok også er meget fornuftigt i en hel del tilfælde.
Men hvis vi pålægger den indsatte for alle de relationer, man har, at skaffe dokumentation for, at man har en relation, og hvis fængselsbetjentene skal sidde og kontrollere det og tage stilling i hvert enkelt tilfælde og sige ja eller nej, tror ministeren så selv, det vil være en opgave, som betjentene kommer til at bruge mere eller mindre tid på i forhold til i dag?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Det siger sig selv, at hvis den bevisbyrde skal løftes, vil det selvfølgelig også give noget arbejde til de fængselsbetjente, som skal være involveret i at give den indsatte mulighed for at løfte den del af bevisbyrden.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Nu handler det her jo ikke om, hvad der personligt krænker ordføreren eller ej.
Det her handler om, at vi som stat har et ansvar for at leve op til menneskerettighederne, og det gør man jo ikke her.
Der ligger en EU-dom, der siger, at den generelle og udifferentierede logning, som er foregået de sidste 7 år i Danmark, ikke er okay, at den er ulovlig, og det lovforslag, der ligger her i dag, retter faktisk ikke op på det, som det skulle rette op på.
Ordføreren siger så, at det er i orden, bare der er tale om en alvorlig trussel mod Danmark, at lave den her generelle logning.
Det er jo ikke det, der står i EU-dommen; der står jo faktisk, at det ikke må være systematisk, og at der skal være tale om en ekstraordinær situation.
Og mener Socialdemokratiets ordfører, at det er rimeligt at sige, at når der har ligget den samme terrorvurdering i over 7 år, så kan man bare fortsætte med at lave den her generelle logning, og at det så lever op til reglerne?