runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Jeg er selvfølgelig glad for, at transportministeren lægger så stor vægt på, at de kommende forhandlinger om både en stimulipakke, en klimahandlingsplanspakke og infrastrukturforhandlinger i høj grad skal dreje sig om den grønne omlægning.
Det er vi jo helt enige i.
Men transportministeren siger også, at vi skal vide mere, og at det nok skal komme, når vi har forhandlingerne.
Joh, tænker jeg, selvfølgelig skal man vide mere, man skal altid vide mere.
Man skal jo altid opsøge den viden, man overhovedet kan få, men ved vi ikke tilstrækkeligt til faktisk at gå i gang med forhandlingerne?
Men vi ved jo, at fossile biler sviner, og dem skal vi have udfaset, helst så hurtigt som muligt.
Vi ved også, at kollektiv trafik, især kollektiv jernbanetrafik, er den mest bæredygtige trafikform, der findes, faktisk også selv om den kører på diesel, og endnu bedre bliver det jo selvfølgelig, når vi får de nye eltog, der kører på vindmøllestrøm.
Vi kommer også til at omlægge den måde, vi transporterer os på.
Det tror jeg da heller ikke vi er så meget i tvivl om.
Bilejerskabet står for fald efter min mening – ikke fuldstændig, men jeg tror da på, at det ændrer sig meget, i forhold til hvem og hvor mange der skal eje biler.
Jeg tror også på, at der bliver brug for færre biler, og det må også være en bestræbelse, selv om jeg udmærket ved, at biler er det ultimative individualistiske frihedsideal.
Jeg synes, at målsætningen fra forliget i 2009, som transportministeren nævnte, om, at kollektiv trafik skal bære hovedparten af den stigende trafik, der kommer, er værd at holde fast i.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Jeg har nu ikke så ideologisk en tilgang til privatbilismen, må jeg indrømme.
Lige aktuelt i coronasituationen er der jo ikke så mange, der benytter sig af den kollektive trafik.
Det er en selvstændig problemstilling, som vi er nødt til at adressere, og som jeg også tror at alle Folketingets partier er indstillet på at finde fælles løsninger på, når vi er i gang med en normalisering af samfundet.
Men man må også bare erkende, at der jo altså også er mennesker, der bor steder, hvor det næppe er realistisk, at man får en metro, der går i kort afstand af, hvor man bor.
Man behøver ikke at bo i en landsby i Sønderjylland, som jeg gør, for at anerkende, at der altså også er et behov for at have en privatbil for at sikre en mobilitet.
Det er der ganske mange danskere der er afhængige af, både for at kunne tage på arbejde, men også for at kunne sikre en mobilitet i forhold til deres familie i det hele taget.
Så vi skal selvfølgelig finde balancerne i de her ting, og efter 2030 skulle det gerne være sådan, at de biler, der bliver solgt, er grønne.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
I ministerens tale nævner ministeren det her med sammenhængskraften, at det er vigtigt at sikre sammenhængskraften, og jeg mener også, at ministeren nævnte mobiliteten i Danmark.
Det er vi i Nye Borgerlige jo meget enige med ministeren i.
Faktisk er overskriften på vores transportpolitik generelt: Trafikal ligestilling.
Men vil ministeren så ikke også anerkende, at det ikke giver nogen som helst form for mening, at man enkelte steder i Danmark har brugerbetaling på infrastruktur, som binder landet sammen, som f.eks. på Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund, og at det skal fjernes?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Så er det jo godt, man har det frie valg, altså så man kan vælge et gratis alternativ.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Jamen det er jo noget sludder, når ordføreren siger, at Enhedslisten vil skære landbruget ned til roden.
Det er noget fuldkommen sludder.
Vi ønsker at omlægge landbruget på et mindre areal, og vi ønsker at lave det hele om til økologi, og hvis man ser på den omsætning, der er, af de økologiske fødevarer i Danmark, så er det jo helt fantastisk, og den økologiske eksport øges også.
Og så er det helt klart, at der skal skabes nogle nye produkter, og de er jo allerede ved at blive skabt – altså, vi skal jo frem til at overgå til en mere plantebaseret kost.
Så der er sådan set håb forude for dem i dansk landbrug, der vil være med til omstillingen.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Jeg er godt klar over og har hørt de seneste år, at Enhedslisten vil skære dansk landbrug helt ned til roden.
Det lykkes helt sikkert ikke, og jeg tror også, at ordføreren kan være tryg i bevidstheden om, at vi også i fremtiden vil have et landbrug på det niveau, vi har i dag, med hensyn til produktion, men at dansk landbrug med de nye teknologier godt kan leve op til målet om en 70-procentsreduktion i 2030.
Sådan har vi det også i Det Konservative Folkeparti, og det varer ikke så længe, før vi kommer med et udspil om det.
For dansk landbrug har vist, at de konstant har kunnet udvikle sig, og det var jo også dansk landbrug og Danmarks Naturfredningsforening, der sammen kom med et forslag om at udlægge lavbundsarealer.
Så dansk landbrug spiller jo i den grad med.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Altså, jeg bor midt i den virkelighed, som det her forslag vil komme til at ramme, ligesom hr. Orla Østerby gør.
Og der er simpelt hen bare ikke i den virkelighed, som vi lever i, nogen som helst efterspørgsel efter den form for diktatorisk regulering – overhovedet ikke.
Det er ikke et krav, man hører, når man bevæger sig rundt i området.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-05-05:
Jeg bor også på kanten af den virkelighed, og når hr. Henrik Dahl siger, at vi lægger provinsen for had, så tænker jeg, at det er én landmand, der søger om den tilladelse her, og så er der en stor del i byen, og så er der byrådet, som måske har lyst til at nægte at give den tilladelse.
Så jeg ved ikke lige, hvor demokratiet ligger henne i det her spil.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Demokratiet ligger jo i, at alle borgere og alle virksomheder er stillet ens.
Det er meget simpelt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-05:
Mange tak.
Det, jeg lurer på, er, hvordan det kan være krig mod provinsen, at beslutningsforslag foreslår øget selvbestemmelse – altså at kommunerne selv kan bestemme, om de vil være naturkommuner, klimakommuner, grønne kommuner eller landbrugskommuner.
Hvordan i alverden kan det være krig imod provinsen at lade provinsen selv bestemme?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Sagen drejer sig jo om, at der har været helt urimelig lange sagsbehandlingstider, som har gjort det fuldstændig umuligt at drive erhverv, og det forslag, vi lavede i 2017, fik ryddet op i de her urimelig lange sagsbehandlingstider, sådan at de traditionelle erhverv, man har mange steder i provinsen, kunne få lov til at fortsætte uhindret og ikke skulle sande til i bureaukrati.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-05:
Det havde intet at gøre med et svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål gik på, hvordan det kan være krig mod provinsen, at man lader kommunerne selv bestemme, og så vidt jeg forstår, er LA et liberalt parti, som gerne vil lade folk selv bestemme.
Hvordan kan det være krig imod provinsen at lade kommunerne selv bestemme, om de vil være landbrugskommuner, turistkommuner eller naturkommuner?
Alternativet støtter selvfølgelig Enhedslistens beslutningsforslag, sådan at kommunerne kan afslå ansøgninger om udvidelse af husdyrproduktion, f.eks. af hensyn til naboer, turisme, natur eller andre ting.
Vi støtter det ikke bare, fordi Danmark er det land i verden, der producerer flest svin.
Vi støtter det heller ikke kun, fordi ca. 60 pct. af Danmark er dækket af landbrug, hvilket sammen med Bangladesh gør os til det land her i verden, der er mest dækket af landbrug; eller fordi 80 pct. af det, vi dyrker, bruges til at fodre dyr med, så vi kan spise deres kød, hvilket gør kødproduktion til en kæmpe CO₂-synder og i det hele taget noget, vi kommer til at få løst.
Landbruget kommer til at se fuldstændig anderledes ud om 10 år, hvis vi skal opfylde vores mål om 70 pct.s CO₂-reduktion i 2030, og det er, uanset hvad nogen ordfører siger.
Men vi støtter især det her forslag, fordi det handler om kommunal selvbestemmelse.
Det handler om, at kommunerne selv skal kunne bestemme, om de vil være landbrugskommune, naturkommune, klimakommune eller grøn kommune.
Det skal landbruget ikke bestemme.
Det skal borgerne bestemme.
Det skal den folkevalgte politiker bestemme.
Vi vil ikke, som SF's ordfører sagde, være verdensmestre i svin, hvis befolkningen på landet ikke vil være det.
Vi vil have et valg.
Vi vil have genindført kommunalt selvstyre på det her område.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-05-05:
Tak for det.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, som Enhedslisten her fremsætter.
Stort set alle partier her i Folketinget går ind for en 70 pct.s CO₂-reduktion.
Vi ved, at landbruget står for ca. 20 pct. af det, så derfor virker det helt tåbeligt, at kommunerne ikke får tilladelse til at give afslag på ansøgninger om ny husdyrproduktion med udgangspunkt i, at de måske har nogle kommunale CO₂-målsætninger, eller at de har en hensyntagen til en naturplan for kommunen, eller at de vil sikre turisme – eller ikke mindst, at de vil tage hensyn til de borgere, som bliver belastet af at komme til at bo tæt på en stor farm, som bliver større, altså vokser i størrelse, efter at byen er etableret.
Vi skal give kommunerne kompetence til at udleve deres lokale demokrati og til ud fra de tidligere nævnte punkter at tage stilling til, om de vil give tilladelse til den udvidelse.
Vi ved, at flere dyr kræver en øget sojaimport, og allerede nu har Københavns Universitet på foranledning af Fødevareministeriet lavet en redegørelse, der viser, at vi udleder 6,2 mio. t CO₂ på baggrund af den sojaimport.
I stedet for at støtte en større dyreproduktion bør vi omlægge til mere vegetabilsk produktion, så en større del af landbrugsproduktionen går direkte til menneskeføde til glæde for både sundhed og klima.
Vi fire grønne løsgængere støtter det her forslag.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Tak for det.
Det er det, der er indskrevet i loven.
Det var hele udgangspunktet for det, vi lavede.
Jeg forstod på ordføreren, at vi om 10 år har et helt andet landbrug.
Kunne ordføreren ikke lige fortælle os om det?
Jeg vil jo gerne vide det, så jeg kan tage hjem til Lemvig og omegn og fortælle, hvor mange af dem der skal have lov til at overleve.
Så hørte jeg også ordføreren sige, at 0,6 pct. af den danske befolkning er ansat ved landbruget, og jeg har regnet ud, at det er 34.800.
Mig bekendt ligger det mellem 90.000 og der er 110.000 med alle følgeerhverv.
Er det sådan en måde at nedvurdere landbruget på, eller tager ordføreren bare fejl?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Nu er der langt over til, hvor hr. Orla Østerby sidder, men det, jeg nævnte, var, at 0,6 pct. af den danske befolkning er landmænd, og det vil sige, at den gruppe, som har den besluttende kompetence i forbindelse med de landbrug, jo sådan er set er dem, der har indflydelsen på 62 pct. af vores landbrugsareal.
Der er så ansat folk til at håndtere landbrugene, og det er helt rigtigt, at der er flere ansatte end 35.000.
Ordføreren vil gerne frem til, hvad det er, vi kigger ind i med hensyn til fremtidens landbrug.
Jamen det er helt sikkert et landbrugsareal, som er mindre.
Vi skal have mere skov, vi skal have lavbundsarealerne taget ud, og vi skal have mere natur, så det er helt naturligt, at vi nok ret hurtigt reducerer landbrugsarealet med 500.000 ha.
Det er måske 20 pct., vi ret hurtigt skal reducere med, og vi er da parate til at gå videre – jeg har da noteret mig, at der er andre partier i Folketinget, som opererer med, at vi kan reducere vores landbrugsareal med en tredjedel.
Og så vil der selvfølgelig være færre husdyr.
Så det er det, vi kigger ind i.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-05-05:
Ligesom Enhedslisten vil jeg gerne kvittere for vægten på de grønne omstillinger, som vi skal igennem lige om lidt, især i transportsektoren; det synes jeg er utrolig forfriskende at høre ministeren sige så tydeligt.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om vi måske kunne få lov til at få kigget lidt på Togfonden DK.
Da ministeren trådte til, var han jo meget hurtigt ude i pressen at sige, at vi skulle se at få gjort noget ved Togfonden DK og få den færdigforhandlet.
Det er jo klart, at der er nogle løse ender i forhold til det her med Togfonden DK, men jeg synes bare ikke rigtig, der er sket så meget siden.
Togfonden DK er jo meget, meget vigtig for vores investering i kollektiv transport, som jo er en fuldstændig vital del af den grønne omstilling i transportsektoren.
Der er flere dele af Togfonden DK, som man meget hurtigt kan gå i gang med.
Noget af det, man kan gå i gang med med det samme, hvis man har lyst, ifølge ministeriet, som ministeren selv sidder i, er jo f.eks. banen over Vestfyn.
Så jeg skal høre ministeren, om han har en plan om at gennemføre Togfonden DK inden for nærmeste fremtid, og hvornår det sådan cirka bliver.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Først og fremmest vil jeg tillade mig at glæde mig over, at vi i fællesskab har sikret, at banen over Vestfyn er sat i gang med finanslovsaftalen – og efterfølgende er der jo også lavet anlægslov m.v. – og at det er sket på en sådan måde, at vi med en jernbaneinfrastruktur, der er i gang med at blive udbygget, og hvor Banedanmarks ressourcer er pressede, ikke går på kompromis, al den stund at en del af det planlægningsarbejde m.v., der skal foretages, kan foretages af anden myndighed end Banedanmark.
For i sandhed er vi jo i gang med et kæmpe investeringsprojekt i jernbanen, der af mange forskellige årsager er forsinket – med elektrificering, signalsystemer m.v. – og derfor er det klart, at her har vi et iboende potentiale for jernbanen, men det er klart også en udfordring, at de eksperter m.v., som er på jernbaneområdet, jo selvfølgelig er pressede i den her tid, og det skal der selvfølgelig tages højde for, også når vi skal gennemføre videre dele af infrastrukturinvesteringerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-05:
Men i forhold til det, som vælgerne fik at vide i valgkampen, var der jo et meget, meget bredt flertal for at gennemføre de projekter, som lå i den blå investeringsplan.
For Socialdemokratiet sagde nemlig også i valgkampen, at Socialdemokratiet ville gennemføre de projekter.
Det er jo Socialdemokratiet, som har skiftet mening og svigtet de vælgere, man lovede en investeringsplan, der lignede den, som de blå partier havde lavet.
Så det er ikke rigtigt, at folketingsvalget afgjorde, at befolkningen ikke ønskede den investeringsplan; det er Socialdemokratiet, som har skiftet holdning.
Hvorfor er klimapolitik en begrundelse for, at vi ikke skal gennemføre den plan, som de blå partier gik til valg på, og som Socialdemokratiet sagde at Socialdemokratiet også ville gennemføre?
Thomas Jensen (S), 2020-05-05:
Socialdemokratiet har ikke skiftet holdning.
Socialdemokratiet lagde et oplæg frem med et katalog af vejprojekter, som vi gerne ville forhandle om med den tidligere regering, men det var sådan, at invitationen til forhandlingen pludselig ikke gjaldt mere, og så kunne vi ikke forhandle videre.
Men det var simpelt hen et katalog, der ikke skulle udelukke, at vi kunne være med i nogle forhandlinger om den fremtidige infrastruktur i Danmark.
Og nej, Socialdemokratiet har heller ikke skiftet holdning.
Jeg har hæftet mig ved, at statsministeren har udtalt, at den blå plan indeholdt mange fornuftige projekter, og det er også i den ånd, jeg går ind til en kommende forhandling.
Det, vi jo så skal diskutere, er, hvordan vi måske også kan forbedre nogle af dem og se dem i det grønne lys, så vi sikrer, at det også er noget, der bidrager til at nedbringe CO 2 .
Vi skal sikkert også diskutere sådan noget med, hvad rækkefølgen skal være, hvad der er det klogeste at gøre her og nu på den korte bane, og hvad der måske skal række 5, 6, 7, 8, 9, 10 år ud i fremtiden.
Så der er masser at forhandle om, og jeg ser frem til nogle gode, konstruktive forhandlinger, også med hr. Ole Birk Olesen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-05:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Thomas Jensens fremstrakte hånd i forhold til at lave en bred aftale.
Derimod er jeg lidt trist over, at det er lidt svært for Socialdemokratiet at tage ordet veje i sin mund, og jeg har en mistanke om, at det er for ikke at genere vennerne hernede i hjørnet for meget, for der bliver ikke sådan sagt noget meget klart omkring vejene.
Der bliver talt meget om cyklisme og kollektiv trafik, og det er også fint, det er der også brug for, men vi har altså brug for at få lidt klarhed.
Til gengæld brugte man i forslaget til vedtagelse ordet Togfonden DK, og der vil jeg gerne spørge ind til, hvad der menes med det.
For Togfonden DK's fase et er jo rigtig god: elektrificering af jernbanen, vestfynske jernbaner og de ting, som vi andre også bakker op.
Men Togfonden DK's fase to er jo kendetegnet ved, at det er nogle projekter, som der ikke er brug for, nemlig en ny jernbane ned igennem Østjylland og en ny jernbanebro over Vejle Fjord, og til gengæld er de fuldkommen ufinansierede.
Så hvad er det, Socialdemokratiet tænker på, når man taler om Togfonden DK?
Og hvis man tænker på fase to, hvor skal de penge så komme fra, for der er et stort sort hul?
Thomas Jensen (S), 2020-05-05:
Tak til hr. Kristian Pihl Lorentzen for også at tænke på at lave en rullende planlægning af vores infrastrukturinvesteringer i fremtiden.
I forhold til at vi i vores forslag til vedtagelse jo også inkluderer Togfonden DK, står jeg gerne på mål for, at vi var et af partierne, der var med til at vedtage Togfonden DK.
Jeg var selv skattepolitisk ordfører dengang, hvor vi jo også sad og skulle finde pengene.
Men oliepriserne har det jo med at fluktuere, og det er derfra, vi skal få pengene til det.
Så det er selvfølgelig også noget, vi skal tage med i overvejelsen, når vi engang skal forhandle og vi skal se på den kollektive transport og togfondsaftalen, og der skal vi selvfølgelig også se på, hvor vi står henne finansieringsmæssigt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-05:
Tak for den åbning.
Det lyder godt, for noget af det, der forhindrede, at vi fik den brede aftale sidste år, var jo bl.a., at man holdt meget fast i Togfonden DK, som den var cementeret på det tidspunkt.
Jeg vil også godt pege på, at der jo er kommet en ny dimension ind i det her, fordi der egentlig tegner sig en ret bred politisk opbakning til en fast forbindelse over Kattegat, og det er jo en helt ny dimension.
Hvis det viser sig, at den kan bygges enten som ren vejforbindelse eller med kollektiv transport også, f.eks. med lynbusser, der kører hen over el- og jernbanen, hvis økonomien rækker til det, så hvad siger Socialdemokratiet til en fast Kattegatforbindelse i sammenhæng med Togfonden DK's fase to?
Hvordan er sammenhængen dér?
Thomas Jensen (S), 2020-05-05:
Nu vil jeg ikke stå og tage stilling til konkrete projekter her i Folketingssalen i dag, men jeg vil godt følge op på den tankegang, der egentlig ligger bag hr. Kristian Pihl Lorentzens spørgsmål.
Og der er jo flere projekter, som vi så også skal tage under luppen.
Altså, der er jo en ny motorvej i det midtjyske, der er en Kattegatforbindelse, der er noget togfond i Østjylland.
Det er jo sådan nogle ting, som vi bruger nogle konstruktive og grundige forhandlinger på, hvor vi kan sidde og få afvejet, hvad konsekvensen er, hvis vi går den ene vej og laver en linjeføring, der ligger dér.
Der skal det jo hænge sammen.
Det skal jo ikke være sådan, at vi bare skal sige til borgerne, at nu realiserer vi alle de her tre projekter; så har vi ikke råd til at gøre noget i Nordjylland, så har vi ikke råd til at gøre noget i Syddanmark, og så har vi ikke råd til at gøre noget på Sjælland eller i hovedstaden.
Så det er jo det, vi skal bruge nogle konstruktive forhandlinger på, nemlig at holde tingene op imod hinanden og så træffe de bedste beslutninger for de næste 10-12 års investeringer.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Jeg er enig i, at man jo netop skal se tingene i en sammenhæng.
Der må jeg jo bare konstatere, at vi har haft tre-fire, måske fem, årtier, hvor man har satset forholdsvis ensidigt på bilismen, og det har jo medført, at den danske jernbane er i forfald og slet ikke er udviklet på linje med, hvad de i vores nabolande Sverige og Norge – for den sags skyld – og Tyskland og andre steder i Europa har udviklet og har investeret massivt i.
Jeg synes, det lyder interessant med den der nye arbejdsmetode og den rullende planlægning, men jeg kan ikke få helt styr på, hvad der menes, og det håber jeg da på at vi kan få udboret hen ad vejen.
Jeg kan ikke helt se forskellen mellem en langsigtet planlægning og en rullende planlægning, men okay, hvis der kommer nye ting ind, så kan man tage det op.
Det er fint nok.
Grunden til, at jeg egentlig tog ordet, var for at spørge, hvad for en status Socialdemokratiets investeringsplan, eller hvad man skal kalde det, fra januar 2019 har.
Hr. Thomas Jensen sagde, at det var sådan et katalog, og det er fint nok, og ved siden af har man så Togfonden DK, som er en konkret og mindst 10-årig investeringsplan.
Thomas Jensen (S), 2020-05-05:
Tak til hr. Henning Hyllested.
Der er faktisk to spørgsmål her.
Det er sådan, at vi, hvis vi nu sætter os ned og forhandler her og aftaler en plan, der skal dække 10 år frem i tiden, og vi så om 3-4 år mødes igen, så igen kigger 10 år frem i tiden.
For det kan jo godt være, at nogle af de projekter, som vi om 1 år tror vi skal have realiseret først om 8 år, lige pludselig er blevet meget mere aktuelle og måske skal fremrykkes, og der kan jo komme nye udfordringer med trængsel og forskellige andre ting på banen, som så også skal planlægges ud i tiden.
Så det er simpelt hen, for at vi hele tiden kommer til at tænke 10, 12 år frem i tiden, og at vi ikke får sådan nogle pauser, hvor vi ikke får sat gang i så meget nyt.
Så er der spørgsmålet omkring Socialdemokratiets oplæg fra 2019.
Det kom jo meget pudsigt på 10-årsdagen for 2009-aftalen, og det var et oplæg, hvor vi præsenterede mange projekter, som vi var rede til at gå ind og forhandle om.
Det var ikke sådan, at alle kunne realiseres, og det blev de heller ikke i den blå plan, men det var sådan, at vi havde et forhandlingsgrundlag, og at vi ikke på forhånd ville udelukke at kunne gå med i en bred infrastrukturaftale.
Men desværre røg vi ud af forhandlingerne.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-05-05:
Jeg vil gerne forsøge mig igen, for jeg synes ikke rigtig, at ministeren svarede på spørgsmålet første gang, jeg stillede det, men det kan være, at ordføreren kan være behjælpelig.
Da regeringen trådte til, sagde transportministeren, at han ville sætte gang i Togfonden DK og få den forhandlet færdig.
Han sagde det i juli på DR Nyheder, og han sagde det sådan, at det, med hensyn til hvordan tingene præcis skulle gøres ned i de sidste detaljer, jo selvfølgelig måtte være op til de partier, som er en del af forligskredsen bag Togfonden DK, men at der i hvert fald skulle gøres noget for at færdiggøre det her.
Og det hilste vi utrolig meget velkommen i SF.
Togfonden DK er – det er jo ikke nogen hemmelighed – meget SF's hjertebarn.
Så jeg vil gerne høre igen: Hvornår tænker man at vi kan sætte gang i Togfonden DK?
For det, der er tilbage, det, der mangler, er jo nogle utrolig vitale dele af den grønne omstilling og investering i den kollektive transportsektor i Danmark.
Har regeringen en idé om, hvornår vi skal forhandle Togfonden DK færdig?