runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Jeg vil nødig løbe med halve vinde og forkerte påstande, så derfor skal jeg lige have bekræftet: Det er officiel konservativ politik, helt officielt vedtaget konservativ politik, at man ønsker at udtræde af den europæiske menneskerettighedskonvention for så eventuelt at træde ind med et forbehold over for en bestemt artikel.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
Ikke eventuelt, men øjeblikkelig at genindtræde med et forbehold for artikel 8, ja.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Okay, men hvis jeg skal forstå det svar rigtigt, så mener ordføreren, at det at være et aktivt regeringsgrundlag kan være lige så stærkt i forhold til Dansk Folkepartis ambitioner om at komme ud af den her konvention som at være en del af regeringen.
Det var lidt sådan, jeg forstod det, for der blev sagt, at man enten skulle være en del af regeringen eller være et aktivt regeringsgrundlag.
Det skal jeg bare lige have understreget.
Så ordføreren mener egentlig, at det lidt er ligegyldigt, om Dansk Folkeparti er en del af en sådan regering, i forhold til hvor effektivt den vil være i forhold til at få Danmark ud af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad Venstres bagkant er i forhold til EMRK.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Men nej, jeg tror ikke på, at en borgerlig regering, hvor Dansk Folkeparti ikke spiller en rolle som regeringspartner eller som minimum som aktivt regeringsgrundlag, der kæmper de her kampe igennem sag for sag, for alvor kan forandre noget.
Enhver fornuftig bevægelse på udlændingeområdet de sidste 30 år er presset igennem og foranlediget af Dansk Folkeparti, og sådan kommer det formentlig også til at fortsætte med at være.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Og tak til Dansk Folkeparti for at være klare i spyttet, i forhold til hvor Dansk Folkeparti står i det her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Én ting er, at vi måske får en ny blå regering efter folketingsvalget – det ved jeg ordføreren går meget op i, og det har ordføreren sikkert en tro på kan gøre det nemmere for os at komme ud af den europæiske menneskerettighedskonvention – men har Dansk Folkeparti nogen tillid til, at en blå regering vil kunne gøre noget ved det her, vi snakker om i dag, hvis ikke Dansk Folkeparti er en del af den regering?
Kan det her blive gennemført af en regering, hvor Dansk Folkeparti ikke er med.
Har Dansk Folkeparti tillid nok til de mennesker, der siger, at de vil ud af den her konvention, og tro, at det vil de ministre gøre, så snart de sætter sig på bagsædet af ministerbilen – også hvis Dansk Folkeparti bare er støtteparti for sådan en regering?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Ja, at udtræde af den europæiske menneskerettighedskonvention for så øjeblikkelig at genindtræde med et forbehold for artikel 8, fordi det er den, der forhindrer os i at føre den udlændingepolitik, vi gerne vil.
Selvfølgelig ønsker vi jo fortsat at bakke op om ytringsfrihed, at folk ikke kan få en dom, uden at der ligger en lov bag ved den dom, og meget andet.
Men så længe artikel 8 lægger en begrænsning på, at vi kan udvise folk, der begår hæslig kriminalitet, så er vi nødt til at drage en konklusion.
Det er en konklusion, der har været længe undervejs.
Man har forsøgt at lave en Københavnererklæring.
Der er mange andre ting, man har forsøgt.
Vi må trække en streg i sandet.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Så det er officiel konservativ politik, at man vil udtræde af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Hvad tænker ordføreren om, at Socialdemokratiet, der ellers har slået sig op på en stram udlændingepolitik og er blevet valgt på store og vidtløftige løfter til danskerne om en stram udlændingepolitik – loft over ikkevestlig indvandring, lukning af muslimske friskoler, opgør med konventionerne, udvisninger og alle mulige ting – ikke har gjort særlig meget af det her til virkelighed under den her regering?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak for det.
Tak for talen til hr. Mohammad Rona.
Jeg vil spørge hr. Mohammad Rona omkring den situation, der måtte opstå, hvis Menneskerettighedsdomstolen ikke lytter og ikke ændrer sine afgørelser.
Er den udvisningsreform, som regeringen vil fremsætte her i Folketinget, så noget værd?
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Jeg kunne ikke være mere ligeglad.
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
Det var en pænt hånlig kommentar.
Jeg har arbejdet med rettighedsarbejde i snart 40 år.
Jeg ved ikke, hvor gammel ordføreren er, men jeg kan sige, at jeg har fulgt med i over 40 år.
Hvordan har ordføreren det med den konkurrence, der er mellem Dansk Folkeparti, Danmarksdemokraterne, Socialdemokratiet og nu også Socialistisk Folkeparti, om, hvem der kan lave flest stramninger på udlændingeområdet?
Hvordan har ordføreren det helt personligt med det?
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Sagt med al respekt kan jeg jo godt høre, at ordføreren ikke har beskæftiget sig særlig meget med dette område, og hvis man tror, at konventionerne ikke har noget med dansk udlændingepolitik at gøre, så tror jeg ikke, man har fulgt med i særlig mange år.
Dansk udlændingepolitik handler også om konventionerne.
Det gør den, og vi i Moderaterne ønsker som parti ikke på nogen som helst måde at træde ud af noget som helst.
Jeg ved, at Venstre har et ønske om at træde ud af statsløsekonventionen, og nu kan jeg læse, at Danmarksdemokraterne også ønsker at træde ud om måske 4 år, hvis man ikke kan ændre noget.
Vi har ikke nogen ønsker i Moderaterne om at træde ud af nogen former for konventioner.
Det eneste, vi ønsker, er, at vi arbejder inden for de kridtstreger, vi kan, i forhold til dansk udlændingepolitik og i forhold til udvisningsdomme.
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren holder en tale, der handler umanerlig meget om udvisninger og udlændingepolitik.
Som jeg læser beslutningsforslaget, handler det om menneskerettighedskonventionen, og for mig står der ikke noget om udlændingepolitik dér.
Det er ikke et særlig langt dokument, men et meget solidt dokument, der omhandler virkelig mange basale rettigheder for mennesker, som er universelle, uagtet hvor man er på planeten.
Hvordan har ordføreren det med at gå ind i udlændingepolitik, når vi taler menneskerettigheder?
Hvordan kan de to ting hænge sammen?
Hvorfor er det overhovedet relevant, når vi diskuterer de universelle menneskerettigheder, fra ordførerens side?
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Det er jo et godt spørgsmål.
Det er faktisk et godt spørgsmål.
Nu blev der sagt, at håb ikke er en strategi, og det er det jo ikke på nogen som helst måde, men man har stadig en eller anden form for håb om, at når man laver den her erklæring med de 27 lande, så kan det være med til at lirke noget op i forhold til noget af det, der bliver spurgt om.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Nej, og det er jo der, det falder.
For hvis vi begynder at ændre det, således at hvis man har et politisk ønske, så ændrer man det bare, så behøver vi ikke at lave loven om herinde i Folketinget.
Så er det bare nok, at statsministeren siger til domstolene: Jeg har et politisk ønske om, at I ændrer den måde, I fortolker straffeloven på.
Man skal huske på, at i den danske lovgivning er der jo også en strafferamme, som åbner op for proportionalitetsbegrebet, hvor der er en fortolkningsevne og fortolkningsmulighed blandt dommerne.
Her siger man jo så mere til dommerne i Strasbourg, at proportionalitetsfortolkningsprincippet fratager man dem.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Til det første spørgsmål i forhold til Tyrkiet vil jeg sige, at det jo sådan rent teknisk er rigtigt nok, i forhold til hvad ordføreren siger.
Alle lande skal jo sådan set være med, og det er nok ikke sikkert, at Tyrkiet synes, at det er verdens bedste idé.
Så er der nummer to, altså det i forhold til domstolene og den praksis.
Jeg ser i hvert fald bare, at der er en udvikling i praksis, men det er jo rigtigt nok, at vi selvfølgelig skal have domstolene med på det her, ellers kommer det her ikke til at virke.
Ja, det tænker jeg at den er, for udvisningsreformen kommer jo til at handle om mange forskellige ting, og den reform kommer til at have mange forskellige aspekter inden for det område, vi taler om.
Så det er jo svært for mig at svare sådan fuldstændig direkte og klokkeklart på, hvad man gør, hvis domstolene ikke ændrer praksis.
Vi kan jo ikke gå ind og diktere helt ordret og sige: I den her sag skal vi gøre sådan her, og i den her sag skal I gøre sådan her.
Det tænker jeg ikke vi skal.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg spørger jo, fordi der er lavet mange erklæringer, senest Københavnererklæringen.
Den havde måske en effekt.
Men sagen er, at vi stadig væk står der, hvor vi står, altså at vi ikke kan udvise kriminelle udlændinge, som de fleste vil sige skulle udvises.
Derfor synes jeg, det er interessant at diskutere.
Hvis nu domstolen ikke retter ind efter det, som statsministeren har sagt, hvad sker der så?
Hvor er det, at hr. Mohammad Rona mener at der alligevel er en effekt?
Hvor skulle vi kunne se det henne?
Vil der være flere, der bliver udvist, eller hvad?
Hvor tror hr. Mohammad Rona at det har en effekt?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for det.
Jeg er meget enig med ordføreren i, at en borgerlig regering klart ville sikre, at Danmark vil kunne føre en stram og rigtig udlændingepolitik, som sørger for, at der er en tilpas konsekvens, når man begår kriminalitet mod samfundet, og dermed også sikrer, at vi rent faktisk får lovlydighed og lov og orden i Danmark fremadrettet.
Til dem, der siger, at det, at man ønsker at tilrettelægge eller ændre på nogle ting, fører til lovløshed, må jeg sige, at den virkelige lovløshed jo kommer, hvis vi ikke sørger for på en ordentlig måde at få løst problemerne, så der er straf og udvisning til dem, der forbryder sig imod os.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg tror nok, at det her med at udtræde og så genindtræde med forbehold er noget, vi i Dansk Folkeparti også har talt om.
Liberal Alliance har også talt om det, og jeg tror, det nu er relativt nyt, at Konservative også er begyndt at tale om det, og det ville overraske mig, hvis Danmarksdemokraterne ikke var med, nu alle andre borgerlige partier er med.
Det siger jo noget om, at den borgerlige opposition, forhåbentlig efter et valg sammen med Venstre, kan tilrettelægge en væsentlig mere fornuftig udlændingepolitik end den, som den nuværende midterregering fører.
Jeg synes jo, det er rigtig, rigtig positivt på vegne af Danmark, at der både er en ambition om at tage et opgør med de protokoller i EMRK, der forhindrer udvisning af kriminelle udlændinge, og at der er en interesse i at tage et opgør med den statsborgerretskonvention, der forhindrer os i at tage statsborgerskabet fra mennesker, der har begået uhyrlige former for kriminalitet, selv om de har fået det på et løfte om lovlydighed.
Så det vil jeg egentlig bare kvittere for.
Jeg tror, vi kan lave rigtig mange gode ting i den forhåbentlig kommende borgerlige regering.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg vil nu mene, at hr. Søren Pape Poulsen opnåede rigtig mange ting som justitsminister, f.eks. skærpede han straffene for voldtægt m.v. I forhold til det her med at få en dom imod sig er vores tilgang jo, at i stedet for at køre over for rødt skal vi sikre os, at vi kører over for grønt.
Det er derfor, vi ønsker at afsøge muligheden for at udtræde og så genindtræde med et forbehold for artikel 8 og selvfølgelig også udtræde af statsborgerretskonventionen, så Danmark får et større handlerum, og så vi slet ikke behøver at køre over for rødt.
For det ville jo være noget bøvl, hvis Danmark fik en dom imod sig, for det ville jo føre til pres for, at vi både skal betale en erstatning, men jo også tage vedkommende tilbage, og det ville jo være noget rigtig bøvl.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Erklæringen med Søren Pape Poulsen rykkede reelt set ikke på noget som helst.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er: Hvad vil Konservative gøre, hvis man får en dom imod sig?
Altså, vil man anerkende det og så rette ind?
For der er jo en endnu større sandsynlighed for, at man får en dom imod sig, når man ikke lægger en 1-årig grænse, men en ubetinget domsgrænse.
Så er der jo en større sandsynlighed for, at man får en dom imod sig.
Så vil Konservative gøre ligesom regeringen og rette sig ind efter den retspraksis, der kommer, eller vil man sige: Nej, det vil vi ikke gøre, for der er jo ikke nogen juridisk bødestraf eller noget andet, man kan få på grund af det?
Ministeren havde svært ved at svare klart på det, men er det ikke korrekt, at det kræver enstemmighed i Europarådet, hvis man skal ændre på de her konventionsparagraffer, og at Tyrkiet dermed også skal være med til at ændre på de her ting?
Mener ordføreren, at det er realistisk, at Tyrkiet vil være med til at lave en sådan ændring, som sandsynligvis kunne sende nogle af deres kriminelle borgere tilbage til Tyrkiet?
Det er det ene spørgsmål.
Men alligevel vil man nu have, at de skal lave en ny fortolkning.
Hvordan kan det hænge sammen, at man ikke vil bestemme, hvordan de skal dømme, men at man vil have en ny fortolkning?
Konservatives formand, fru Mona Juul, har været ude og sige, at Konservative vil have en stramning af den nuværende lovgivning eller det lovforslag, som regeringen har fremlagt.
Det vil sige, at enhver ubetinget straf skal give den her udvisning.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget tager afsæt i en problemstilling, som jo både er reel og legitim, nemlig oplevelsen af, at Danmark i dag ikke altid har den nødvendige handlefrihed i udlændinge- og retspolitikken, særlig når det gælder udvisning af kriminelle udlændinge.
Den bekymring deler Det Konservative Folkeparti, og derfor er det jo kun rigtigt, at man tager det her forslag alvorligt.
Det er Folketinget og de danske domstole, der først og fremmest skal have det afgørende ansvar.
Samtidig er det vigtigt for os Konservative at stå fast på, at konventioner jo ikke er noget, vi bare afviser med et pennestrøg.
Menneskerettighederne har spillet og spiller fortsat en afgørende rolle for beskyttelsen af individet mod overgreb fra staten.
Det anerkender vi fuldt ud, men det ændrer jo ikke ved, at der i dag er konkrete eksempler på, at balancen er forskubbet, og at konventioner, særlig gennem deres fortolkning, i praksis kan forhindre udvisning af personer, der har begået grov og gentagen grov kriminalitet.
Det er også i det lys, Det Konservative Folkeparti selv har rejst spørgsmålet om at afsøge mulighederne for ændringer, herunder om det er muligt at udtræde og genindtræde af konventionerne med klare og afgrænsede forbehold for f.eks. artikel 8.
Derfor er det værdifuldt, at dette forslag rejses i dag.
Det tvinger os til at forholde os til, om den nuværende balance mellem de internationale spilleregler og Danmarks sikkerhed er i vater.
Vi kan sagtens forstå forslagsstillernes hensigter og intentioner, men vi har i Det Konservative Folkeparti vores egne løsninger på de udfordringer, Danmarksdemokraterne peger på.
Jeg ser derfor frem til den videre behandling, hvor vi kan diskutere forslaget yderligere og se, om vi kan finde et fælles initiativ.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Man kan jo sige, at der jo sådan set bliver udvist flere i dag med den her regering, end der er blevet under de andre regeringer, også i forhold til at man har ændret eller fjernet trappestigemodellen og udvidet straksudsendelser.
Vi har de laveste asyltal i 40 år.
Så set med de briller bliver der jo gjort ret meget i dag.
Men hvad der helt præcis sker, kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg var også selv meget glad for fru Mona Juuls udtalelser og udspil på vegne af mit parti, og jeg vil sige, at nu har regeringen jo budt op til dans.
De hævder jo, at nu vi får et udvidet mulighedsrum og handlerum i Danmark, og de vil indkalde til forhandlinger og alt muligt.
Det blev jo bebudet i statsministerens nytårstale.
Så tænker vi, at hvis de har budt op til dans, må der jo være noget at forhandle om, og så går vi selvfølgelig til det med det, vi mener er politisk det rigtige at gøre, nemlig at sikre, at der er en kontant konsekvens for udlændinge, der begår kriminalitet.
Og så er det klart, at det her om det juridiske spor og hvordan og hvorledes, ser vi jo frem til at få uddybet endnu mere.
For man skal jo huske på, at det, der kom i december, var en udtalelse.
Der skal jo være et møde i Moldova til maj, hvor der antageligvis skal være en debat om, hvorvidt der skal være en reel erklæring ligesom den, hr. Søren Pape Poulsen fik igennem her i København, da han var justitsminister, og det førte jo til, at lidt flere bandemedlemmer osv. angivelig blev udvist.
Men det er jo desværre ikke noget, der har rykket balancen på tilstrækkelig vis.
Der er jeg sikker på, at hr. Lars Boje Mathiesen er enig med mig i, at der skal vi selvfølgelig gå videre for at sikre, at de rette bliver udvist.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Jeg kender ikke den undersøgelse, som fru Zenia Stampe henviser til, så jeg vil ikke gå i nærmere detaljer omkring det.
Men jeg tror, at man nogle gange også skal kigge på, hvad det er for nogle spørgsmål, der bliver sat op, og jeg er ikke bekendt med, at der er en så stor del af befolkningen, som vil gøre op med vores religionsfrihed i Danmark.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Det er sjovt, for det er tit det argument, vi bruger.
Når man laver undersøgelser af udlændinge og bruger de undersøgelser til at vise, at de er meget antidemokratiske osv., så plejer vi også at kigge på, hvordan spørgsmålet er formuleret.
Jeg håber da også, at det er, fordi man har stillet spørgsmålet forkert, for mener fru Sandra Elisabeth Skalvig ikke, at det er dybt problematisk, at en tredjedel af danskerne vil forbyde islam?
Jeg kan i hvert fald stille fru Sandra Elisabeth Skalvig spørgsmålet: Er fru Sandra Elisabeth Skalvig også enig med mig i, at det ville være dybt problematisk at forbyde islam?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Jeg er ikke imod nogen religioner.
Jeg går ind for, at vi har religionsfrihed i Danmark, og ønsker ikke at forbyde nogen religioner.
Men omvendt set
synes jeg, det er vigtigt, vi også har en debat i forhold til, at dele af islam også er politisk, og som også kommer i clinch med vores egne frihedsrettigheder, og der synes jeg sagtens, man kan problematisere nogle af de ting, der er i den politiske del af islam.
Men at forbyde, at personer er muslimer i Danmark, mener jeg selvfølgelig ikke; jeg går ind for religionsfrihed til alle.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Tak for ordet, og tak for debatten.
Det er mig bekendt et beslutningsforslag, der har været på et par gange her igennem de sidste par års tid.
Folk kender jo godt min og Moderaternes holdning til det her.
Jeg synes sådan set langt hen ad vejen, at beslutningsforslaget kommer ind på nogle problematikker, som unge mennesker oplever i dag derude, med, at man er født og opvokset her, man har gået i dansk vuggestue, dansk børnehave, dansk folkeskole osv. osv., og så finder man på et tidspunkt, når man er gammel nok, ud af, at man sådan set skal søge om det danske pas.
Man kender ikke til andre lande, man kender til Danmark, men man bliver sat i samme bås som folk, der er indvandret til Danmark.
Det, jeg godt kunne tænke mig, og det, vi i hvert fald godt kunne tænke os, var jo – og det når vi så nok ikke lige inden valget – at vi havde taget indfødsretsaftalen op af skuffen og gennemgået den slavisk.
Det har jeg sådan set bedt om nogle gange, fordi jeg ikke synes, at det giver mening, at f.eks. uddannelse ikke tæller med på lige vilkår som beskæftigelse i dag, og at man ikke kan dispensere på baggrund af det.
Så synes jeg også, at der er en række ting, i forhold til at det her jo er ens land, når man er født og opvokset her.
Det synes jeg godt nogle gange kan være svært lige at se bort fra.
Der står jo også i beslutningsforslaget, at man siger nej til kriminalitet og alle de her ting, og det er rigtig godt, men jeg kunne godt tænke mig – og desværre der ikke opbakning til det her i Folketinget, uanset hvad jeg måtte mene om det – at vi på et tidspunkt i en kommende regering kom til at kigge på det her område en gang for alle, altså tog hele indfødsretsaftalen op af skuffen og fik gennemgået den slavisk.
For der er jo nogle ting i det her.
Vi sidder alle sammen i Indfødsretsudvalget, så vi ser nogle gange nogle ting, der kan virke fuldstændig vanvittige i nogle af de sager, der kommer ind til os.
Det er selvfølgelig et beslutningsforslag, som vi sammen med regeringen ikke kan støtte, men jeg synes, at det har nogle gode takter, og jeg synes, at vi i fremtiden, altså med dem, der er med til det her, skal prøve at arbejde videre i den her retning på den ene eller den anden måde.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Tak for det, og tak til hr. Mohammad Rona.
Jeg bliver også nødt til at erkende, at hr. Mohammad Rona jo bærer en stor del af ansvaret for, at vi har den her drøftelse i dag.
Nu citerer jeg bare fra et indlæg, som jeg står med her: »Disse unge har allerede bevist deres engagement i det danske samfund.
De tager ansvar for deres uddannelse og vælger et liv uden kriminalitet.
De bidrager positivt ikke bare i klasselokalet, men i lokalsamfundet, i fritidslivet og på arbejdsmarkedet.
Ved at give dem nemmere adgang til statsborgerskab, anerkender vi deres indsats og sender et klart signal: Du hører til her.
Du er en del af Danmark.«
Det kan man sige var det, Kommunal Rona sagde i den kommunale valgkamp forud for kommunalvalget.
I dag er det så Folketings Rona, der står her.
Jeg kunne godt høre, at Kommunal Rona og Folketings Rona havde sådan et plenumarbejde, hvor man ligesom skulle finde ud af, hvor man egentlig skulle stille sig henne, og om det er Kommunal Rona eller Folketings Rona, der står på talerstolen.
Men jeg vil godt give Folketings Rona den udvej at sige, at det her ikke kræver, at man ændrer indfødsretsaftalen.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Tak, fordi man laver et beslutningsforslag på baggrund af et debatindlæg, jeg har leveret i Nordjyske.
Jeg har jo skrevet det debatindlæg i Nordjyske, og jeg har også udtalt mig om det i Politiken.
Det er jo der, ordføreren sådan set har overskriften fra.
Det er rigtigt nok, at man kan ændre det her på den måde, som det bliver fremlagt, men igen vil jeg sige, at det for mig handler om noget større, forstået på den måde, at jeg faktisk godt kunne tænke mig at se på hele aftalen.
Det der med at lave de der små lappeløsninger, hvor man lige kan lempe det ene sted og stramme det andet sted, vil ikke fungere for os.
Vi kunne godt tænke os at tage aftalen op, og når vi så på et tidspunkt kan tage aftalen op, kunne bl.a. det her med, at uddannelse også kan tælle med som beskæftigelse, være et ret vigtig punkt, som vi kunne tage med.
Jeg ved, at det stod i lovprogrammet i 2022, da man støttede den daværende regering, men det fik man så ikke indført sammen med De Radikale.
Det var lidt ærgerligt.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Jeg skal starte med at beklage over for formanden og tager selvfølgelig irettesættelsen til mig og vil nu fremover henvende mig til hr. Mohammad Rona.
Jeg vil spørge Mohammad Rona: Når nu det her forslag ligger der, hvad er det så principielt, der gør, at Moderaterne og hr. Mohammad Rona ikke kan bakke op om det?
For hr. Mohammad Rona ved jo godt, at vi, når vi sidder i Indfødsretsudvalget, ser stribevis af sager med unge mennesker, som opfylder alle kriterier, men som får afslag.
Hvorfor er det, at Moderaterne og hr. Mohammad Rona ikke her vil give en hjælpende hånd til de unge mennesker?
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Jeg vil altid gerne give en hjælpende hånd til de unge mennesker.
Det vil jeg altid gøre, og det er jo også derfor, jeg går til beslutningsforslaget på den måde, jeg går til det på, i forhold til mine to gode venner fra Socialdemokratiet og Venstre.
Det er måske et af de steder, hvor vi er lidt uenige, og det er jo fair nok.
Men vi stemmer som regering, og vi stemmer sammen som regering, uanset om vi er enige eller uenige.
Det gælder på alle politiske områder.