runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2026-01-08:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ministeren, at der er forhandlinger i gang for at få strammet op på det her område, og det synes jeg jo er godt.
Men jeg kan også forstå, at en af to ting må gøre sig gældende: Enten forhandler man kun på handicapområdet, altså for mennesker, der bor på bosteder osv., som har et handicap, for man forhandler, som jeg har forstået det, i aftalekredsen om Sammen om Handicap; eller også forhandler man mere bredt, men uden at invitere alle Folketingets partier.
For der er f.eks. også anbragte børn og unge, der bor på bosteder, hvor sådan nogle ting kan foregå.
Derfor vil mit første spørgsmål til ministeren måske i første omgang være, om ikke det ville være en idé at samle Folketinget og forhandle bredt om det her, både så det ikke kun gælder for mennesker, der har et handicap, men også så vi får en bred forankring, uanset om man er med i en specifik aftale eller ej.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-08:
Som jeg også har nævnt i andre sammenhænge, har der igennem 2025 været et arbejde i gang, som er sat i gang i regi af rammeaftalen på handicapområdet, hvor Konservative, Liberal Alliance og Radikale Venstre jo har været med, ligesom de er med til generelt på handicapområdet at indgå i samarbejdet om Sammen om Handicap.
Astrid Carøe (SF), 2026-01-08:
Men vil ministeren så svare opklarende på, om det så kun drejer sig om handicapområdet i de her forhandlinger om snyd og svigt?
For det må det jo så gøre, hvis det kun er partierne, der er med i aftalen om handicap, der forhandler.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-08:
Jamen altså, arbejdet med at kigge på snyd og svigt på sociale tilbud er et arbejde, der er sat i gang som følge af den politiske rammeaftale på handicapområdet fra 2025, og lige nu er der forhandlinger i forhold til regeringens udspil til initiativer.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-08:
Jeg bliver nødt til at følge op på det, som ordføreren for SF kom ind på.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er meget kritisabelt og bekymrende, hvis det er en adgangsbillet til at skulle stoppe kriminelle på socialområdet, at man skal sige ja til at skære ned på handicapområdet.
Altså, Sammen om Handicap er udskældt af handicaporganisationer, af de mennesker, som konsekvenserne af det vil komme til at ramme på deres egen krop i hverdagen.
Jeg synes ikke, de to ting hænger sammen, og jeg synes, det er meget bekymrende, hvis det er det, der er adgangsbilletten til at være med i de forhandlinger.
Ministeren kommer ind på, at man vil se på tilsynet og på et værktøj, som tilsynet kan have.
Det synes jeg lyder enormt positivt, og det lyder også som et forslag, vi vil bakke op om i Enhedslisten.
Men kan ministeren så redegøre for, hvordan det hænger sammen med, at regeringen har skåret ned på tilsynets ressourcer?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-08:
Der er en aftale, der rummer en lang række forskellige spørgsmål, og et af dem har været effektivisering af socialtilsynet, som er trådt i kraft her den 1. januar.
Det betyder, at socialtilsynet skal bruge deres kræfter lige præcis på de mere brodne kar, dem, der snyder og svigter.
Og nu er vi i gang med at forhandle om, hvordan vi kan sikre, at de værktøjer i høj grad er til stede i socialtilsynet, sådan at de kan slå hårdere og hurtigere og, som regeringen også har foreslået og flere har påpeget, også i højere grad dele viden og få viden fra andre myndigheder omkring, hvad der foregår i forhold til bl.a. hvidvask.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-08:
Men tilsynet har i forvejen været udsat for årlige nedskæringer, og de eksempler, vi hører her, er noget, der foregik med de ressourcer, som tilsynet havde, før regeringen skar ned på tilsynet.
Så vil ministeren ikke prøve at forklare mig, hvordan man med massivt færre ressourcer kan sige, at tilsynet i endnu højere grad skal fokusere på de brodne kar, som man ikke engang før havde ressourcerne til at løfte opgaven med?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-08:
Hvor vi tidligere havde et tilsyn, der hvert eneste år kom på besøg alle steder, har vi i højere grad målrettet det i de kommende år mod, at man skal komme de steder hen, hvor man har en mistanke om at tingene ikke fungerer, bl.a. på baggrund af det økonomiske tilsyn eller på baggrund af input fra whistleblowerordninger eller andre data.
Og det er der ikke noget nyt i.
Jeg synes, det er vigtigt, at socialtilsynet har de værktøjer, som de efterspørger, og det er jo noget af det, vi sidder og forhandler om lige nu.
Leif Lahn Jensen (S), 2026-01-08:
Så hører fru Theresa Scavenius ikke ordentligt efter, for det, der stadig væk er mulighed for, er faktisk at stille ændringsforslag.
Der er stadig væk en kæmpestor mulighed for at diskutere ændringsforslag og gøre alt, hvad man kan, for at få andre med på de ændringsforslag.
Det kan være i udvalg, det kan være her i salen.
Så i forhold til at stille ændringsforslag og i forhold til at diskutere ændringsforslagene er der sådan set ikke sket noget som helst.
Den mulighed er der stadig væk.
Jeg mener, at en af de store ting, vi skal gøre herinde, er, at vi skal diskutere tingene, vi skal kunne komme med ændringsforslag, og vi skal prøve via den parlamentariske vej at få et flertal med på det, så vi kan få det igennem.
Det er jo det, det drejer sig om.
Den mulighed er der ikke blevet ændret på.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Mange tak.
Ordføreren siger, der skal blive mere tid til arbejdet, ved at man skærer ned på noget andet.
Anerkender ordføreren, at ændringsforslag er en del af det kernearbejde, folketingsmedlemmerne er sat i verden for, nemlig at være med til og være en del af lovgivningsprocessen?
Jeg ved godt, at rigtig mange folketingsmedlemmer har travlt med alt muligt andet end at lave lovgivning, men her taler vi om, hvorvidt Folketinget skal være en lovgivende forsamling, hvor folketingsmedlemmerne har en reel mulighed for at influere på den reelle lovtekst.
Når man svækker den mulighed ved at gøre det sværere, vil ordføreren så ikke anerkende, at man svækker Folketingets mulighed for overhovedet at være en lovgivende forsamling og dermed faktisk gør arbejdet meningsløst?
Så forstår jeg godt, at man kan bruge sin tid på alt muligt andet uden for den her Folketingssal, men det er jo det, folk går ned med stress over.
Det er, at de også skal deltage i møder i forligskredse, de også skal være på de sociale medier osv.
Men vi skal jo ikke effektivisere kernen af folketingsarbejdet væk.
Det er det, jeg hører ordføreren sige.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Mange tak.
Jeg har glædet mig til i dag, hvor jeg skulle forhandle det her beslutningsforslag.
Jeg har været rundt og snakke med alle grupperne tidligere – sidste år – og jeg kunne forstå, at der var rigtig mange, som ikke var afvisende over for forslaget, nemlig at rulle Folketingets formands beslutning vedrørende ændringsforslag tilbage.
Indtil sidste år, før 2024, var det reglen, at ethvert folketingsmedlem kunne få deres ændringsforslag til afstemning, men det blev ændret af Folketingets formand i oktober 2024 til, at 17 medlemme på forhånd skriftligt skulle indgive et ønske herom.
Ud over at det skaber en masse praktiske og administrative besværligheder, er det også udtryk for en principiel, problematisk svækkelse af folketingsmedlemmernes mulighed for at være lovgivere.
Det hører til de grundlæggende demokratiske principper, at et folketingsmedlem skal kunne stille ændringsforslag og få dem sat til afstemning her i Folketingssalen.
Det sikrer oppositionen mulighed for overhovedet at indgå i lovbehandlingen af regeringens lovforslag.
Jeg ved godt, at mange af jer ønsker færre afstemningsdage, men jeg mener altså ikke, at prisen herfor kan være kernen i folketingsmedlemmernes arbejde, nemlig det at være lovgiver.
Folketinget skal altså ikke lade sig tryne af regeringspartiernes ønske om at lukke ned for behandlingen af deres lovforslag – og slet ikke, når det sker i en udenomsparlamentarisk proces, der er foregået pr. mail, der både strider mod Folketingets forretningsorden og grundloven.
Jeg ser meget frem til behandlingen i dag og håber på en meget konstruktiv debat i forhold til forslaget.
Det er jo et forslag, der skal sikre vores arbejdsbetingelser som lovgivende forsamling.
Lotte Rod (RV), 2026-01-08:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Karina Adsbøl for at fremsætte det her forslag.
Jeg deler fuldstændig ordførerens snak om, at nogle gange skal man simpelt hen være så tålmodig i politik, og jeg ved, ordføreren har arbejdet for det her i mange år, og jeg vil bare sige tak for at blive ved med at presse på for, at der skal ske noget, for det er gået for langsomt.
Jeg har det ligesom andre ordførere før mig på talerstolen, for jeg bliver simpelt hen så rasende over, at der er mennesker, der kan finde på at snyde på den her måde, altså at svigte nogle af de mennesker, som har allermest brug for hjælp, og stjæle fra dem, udnytte dem, ydmyge dem og krænke dem.
Det kan man jo simpelt hen ikke forstå at der er nogen der kan få sig selv til, og som politiker bliver jeg på samfundets vegne også forarget over, at man kan finde på at snyde med vores fælles penge, altså at der i forhold til de ting, som vi har sagt vi gerne vil have skal være ordentligt og gerne vil sætte penge af til, så sker det, at man så ikke bruger pengene på at lave ordentlig kvalitet, men bare tager dem til sig selv.
Det er totalt uforståeligt for mig.
Derfor er jeg også enig i intentionen i forslaget, og jeg er også enig i det, som ordføreren har spurgt de andre om, nemlig om vi ikke har et problem i dag med, at vi ikke kigger lidt mere på tværs.
Det synes jeg vi skal finde en vej til at arbejde videre med.
Alligevel er jeg ikke helt der, hvor jeg kan stemme for forslaget, som det ligger.
Ligesom ordførere før mig også har været inde på, synes jeg, det er en lille smule for firkantet formuleret.
Jeg er f.eks. uenig i det, som Dansk Folkeparti siger, om, at man aldrig ligesom har muligheden for at blive bedre, altså at nogle mennesker bare altid er onde.
Jeg tror nogle gange, at det jo ikke nødvendigvis var mennesket, der var ondt, men at de omgivelser, man var i, var dårlige, og at man skal have en chance for senere i sit liv faktisk at møde de rigtige mennesker, der får en på ret køl.
Den mulighed skal der være for nogle mennesker, selvfølgelig ikke i de groveste tilfælde, og derfor skal vi finde en balance, som den konservative ordfører også var inde på.
Derfor håber jeg, at det her ikke bliver endnu sådan en sag, hvor ordføreren kommer om 4 år og igen spørger, hvorfor der stadig væk ikke er sket noget, men at vi kunne ende med en fælles beretning, der peger fremad.
I Radikale Venstre er vi meget optaget af, at vi får sat hårdt ned over for dem, som snyder og svigter.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Det er en ret stor ændring, og det synes jeg at ordføreren skal anerkende i stedet for bare ligesom at sige: Nåh, jamen vi fortsætter.
Det er en meget, meget stor ændring, og jeg mener i øvrigt, at den er grundlovsstridig, fordi der står, at man skal have tre behandlinger.
Jeg hører tit mange ordførere kritisere mig og sige: Hvorfor gentager du bare førstebehandlingen?
Det er jo, fordi det handler om, at andenbehandlingen faktisk handler om ændringsforslagene.
Det er en ny debat.
Derfor er det ret vigtigt, at de tre behandlinger har tre forskellige karakterer.
Så det er direkte at gå imod ånden i grundloven, hvor det handler om, at der skal være nogle ændringsforslag under behandlingen af det.
Så jeg anerkender altså ikke det, ordføreren siger, nemlig at det bare skal fortsætte, fordi man stadig væk får lov til at gå på talerstolen.
Det er en ret vild situation, at en socialdemokratisk ordfører siger, at man stadig væk får lov til det.
Kan ordføreren ikke selv høre, hvor vanvittigt det er ud fra et demokratisk perspektiv?
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-08:
Undskyld, men jeg har bare lidt svært ved ikke at irettesætte, når der bliver sagt direkte forkerte ting ovre fra Enhedslistens ordførers side.
Så derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om det var LA, Radikale Venstre og Konservatives idé at spare på tilsynet, eller om det allerede var aftalt imellem regeringen og KL, da vi indgik aftalen om handicapområdet.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-01-08:
Offentlige myndigheder kan jo indhente den; hvis det er Kerteminde Kommune, kan de jo indhente en offentlig straffeattest.
Så der har jeg lidt svært ved at se pointen.
Det er svært for os at lovgive om god ledelse, og hvis man i en kommune f.eks. på timebaserede ordninger ansætter de forkerte personer, er det altså vanskeligt for os på Christiansborg at lovgive om det.
Der er et ansvar, når man ansætter folk – også for, at man har sikret sig, at det er de rigtige folk, og at de ikke har noget i bagagen, som de ikke skal have.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-08:
Nej, det gør det egentlig ikke, for ganske rigtigt er det obligatorisk på vores botilbud, men på andre områder er det jo en »kan«-bestemmelse; det er noget, man kan indhente i forhold til ansættelse.
Det er jo også derfor, vi foreslår, at det skal være obligatorisk at indhente de offentlige straffeattester, netop fordi de går længere tid tilbage – så man ikke ligesom Kerteminde Kommune ansætter en hjemmehjælper, der tidligere har svindlet borgere, og som fortsætter med det.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-01-08:
Der findes jo i sundhedsvæsenet, som jeg selv kommer fra, relativt firkantede regler om en autorisationsordning, og hvis man træder tilstrækkelig meget ved siden af, så er man færdig.
De regler findes ikke på socialområdet.
Der handler det til gengæld om at få indhentet de her straffeattester; hvis det er et godkendt tilbud, skal de her straffeattester indhentes, og så fremgår det jo, hvad man har gjort.
Det koncept findes jo for så vidt bredt i alle brancher.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-08:
Tak for talen.
Det startede faktisk ud med noget, der hed voksenattester, fordi vi havde børneattesterne.
Det her forslag er jo ikke noget nyt forslag.
Grunden til, at det bliver genfremsat – med nogle justeringer – er jo, at der ikke er sket noget på området.
Og derfor bliver man – det ved ordføreren måske ikke helt endnu, men det gør man, når man har været herinde i rigtig mange år – jo nødt til at kæmpe sine kampe for at få de ting igennem, man gerne vil have igennem, når man kan se, at problemet ikke er løst.
Men jeg vil egentlig gerne høre ordførereren om noget, for mange af mine kollegaer har i dag rejst nogle vigtige og gode pointer, som også er en del af det her forslag, og det er netop i forhold til det her med på tværs af sektorerne.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre Konservatives ordfører om.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-01-08:
Tak for ordet.
Vi står i dag med et forslag, der har et klart og vigtigt formål, nemlig at beskytte nogle af samfundets mest sårbare borgere – børn, ældre, handicappede og socialt udsatte – mod personer, der har misbrugt den tillid, vi som samfund viser dem.
Det er en ambition, som vi i Det Konservative Folkeparti fuldstændig støtter.
Når den tillid bliver svigtet, er det ikke kun et svigt; det er et overgreb mod fundamentet vores velfærd.
Ud over svigtet over for borgerne kommer så også svigtet over for fællesskabet, altså skatteyderne.
Derfor er velfærdskriminalitet en vederstyggelighed, som man kun kan føle afsky over for.
Tillid og tryghed er fundamentet for vores velfærdssamfund, og når den tillid svigtes, skal der slås hårdt ned på de skyldige.
Der er ingen tvivl om, at eksemplerne, som forslagsstillerne nævner, er dybt rystende, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre, at den her slags situationer opstår igen.
Derfor hilser vi intentionen bag forslaget velkommen.
Men lovgivning skal både være retfærdig og holdbar, og vi skal ikke lade indignation alene styre lovgivningen.
Forslaget rejser nogle svære spørgsmål.
Skal et enkelt fejltrin, måske en mindre forseelse, betyde et livsvarigt berufsverbot?
Skal et mindre tyveri i en brandert betyde, at man ikke må arbejde med udsatte unge og prøve at få dem til at undgå at lave de samme dumheder?
Essensen af forslaget vil vi konservative bringe ind i forhandlingerne om velfærdskriminalitet og svigt på bostedsområdet, som foregår i de her dage, senest lige op til den her samling startede.
Vi er et parti, som tager ansvar.
Derfor sidder vi med i de afgørende forhandlinger og forligskredse på det her område, og derfor er det her forslag ikke den rigtige vej for os.
Men lad mig sige det helt klart: Vi vil aldrig acceptere, at tilliden til vores velfærd bliver undermineret, og vi vil ikke acceptere, at de svageste bliver svigtet af kriminelle og bandemedlemmer f.eks.
Men vi vil heller ikke stemme for en lovgivning, der er forhastet og uigennemtænkt.
Ansvarlighed er ikke at råbe højest.
Ansvarlighed er at handle klogt og tage ansvar i forhandlingslokalerne.
Vi ønsker en løsning, der beskytter borgerne, men uden at gå på kompromis med de grundlæggende retsprincipper, og derfor stemmer vi gult.
Rosa Eriksen (M), 2026-01-08:
Jeg mener, at det forslag, der er blevet lagt frem fra regeringen – jeg anerkender, at der faktisk også er blevet lyttet rigtig meget til Liberal Alliance – rammer inden for skiven, i forhold til hvad vi skal gøre her og nu.
Moderaternes ønske er jo nok måske mere en grundlæggende reform af socialområdet for at komme de her ting til livs.
Jeg synes, at vi lægger for mange plastre på.
Jeg vil rigtig gerne have, at vi faktisk tog fat, hvad siger man med græsrodsbevægelser, helt nede ved frøet og får styr på det her område generelt, i stedet for at vi lapper.
Men jeg synes, at det, vi gør nu, er vigtigt, og at det er på tide.
Og jeg er virkelig, virkelig glad for det, der ligger på bordet i de forhandlinger, vi sidder sammen om.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-08:
Men hvorfor er Moderaterne så ikke højlydte i de forhandlinger, der pågår lige nu, hvor især Socialdemokratiet kun interesserer sig for de private?
Altså, vi har 98 kommuner, som lige nu ansætter afsindig mange gennem timebaserede ydelser, tidligere kriminelle, der skal være et forbillede for unge kriminelle.
Altså, gud hjælpe mig er det dem, man ansætter til at være et forbillede for at få unge ud af kriminalitet.
Eksemplerne er jo talrige.
Vil ordføreren være med til i de sidste forhandlinger at gøre en indsats for at få de her timebaserede ydelser med?
Theresa Berg Andersen (SF), 2026-01-08:
Jeg er jo relativt ny i den her sammenhæng, men jeg har aldrig – som i aldrig nogen sinde – set, at ting har ændret sig mellem en anden- og en tredjebehandling, når ting er drøftet fra den her stol.
Mange partier har på forhånd drøftet det her i forbindelse med udvalgsarbejdet, og de har drøftet det her på deres gruppemøder, og derfor er der også en klar hensigtserklæring, i forhold til hvor man ligger.
Så synes jeg, det er vigtigt at sige, at det jo ikke hindrer folk i at gå ind og kigge i en betænkning og se, hvor de forskellige partier ligger.
Man har jo givet sin mening og holdning til kende i det stykke papir, der ligger, og det kan findes til hver en tid.
Så jeg mener faktisk, at mening og holdninger og den endelige afstemning ligger klart tilgængeligt, så alle kan se, hvor de forskellige partier stiller sig.
Men det er endnu ikke lykkedes mig, så jeg tror ikke rigtig på, at det har nogen gang på jorden, at man kan sige det.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Ordføreren siger, at man stadig væk kan gå på talerstolen og tale om ændringsforslag og ens politiske holdning til forslaget.
Det bliver sådan lidt ceremonielt og ligegyldigt ud fra et lovgivningsmæssigt perspektiv.
Vil ordføreren anerkende det, altså at der er en sammenhæng mellem, at man ytrer sig og siger noget, som muligvis kan overbevise nogle af de mennesker, der sidder i salen, og at de så efterfølgende kan stemme anderledes på baggrund af talen, og at det ligesom er hele idéen med at holde en tale?
Theresa Berg Andersen (SF), 2026-01-08:
Tak for det, formand.
Der er mange nordjyder på stolen i dag, men det bliver tingene absolut ikke ringere af.
Og der er sagt rigtig meget klogt, mener jeg, fra de foregående ordførere, og derfor vil jeg også prøve at skære min tale ned.
De her ændringer blev jo indført, fordi der var behov for at justere reglerne.
Det skulle skabe mere forudsigelighed og bedre mulighed for planlægning af Folketingets arbejde, så vi bruger vores tid optimalt.
Det har været efterspurgt af mange, fordi det i praksis er blevet sværere at få vores hverdag til at hænge sammen som folketingspolitikere og det giver nogle udfordringer.
Medlemmer, der ønsker at fremhæve bestemte ændringsforslag, kan fortsat gøre det fra talerstolen, og arbejdet kan i højere grad tages der, hvor det også hører hjemme, altså i vores udvalg.
Jeg mener, at de med det her også får stor kvalitet i forhold til det arbejde, vi lægger i udvalget, og jeg tror, det er vigtigt at huske på, at man hele tiden kan få sine ting til afstemning her i salen, hvis blot der er 17, der bakker op.
Det er også værd at understrege, at den her praksis løbende er blevet taget op, ganske som mange andre ordførere siger det i dag.
Og med over 500 afstemninger det sidste folketingsår mener jeg ikke, der er tale om, at folketingsarbejdet med det her går i stå, snarere tværtimod.
Derfor mener vi ikke, der er grundlag for at rulle de her ændringer, som der er opbakning til i Folketinget, tilbage, og SF stemmer derfor imod forslaget.
Lise Bech (DD), 2026-01-08:
Så vil jeg bare lige oplyse ordføreren om, at man, hvis det er meget, meget vigtigt for en, altid kan fremsætte et beslutningsforslag, og så vil vi jo få debatten under alle omstændigheder.
Jeg kan ikke sige mere om det.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Jeg er rigtig glad for, at vi har ytringsfrihed i det her land, så jeg stadig kan tale på talerstolen, men det er jo ikke det, det handler om her.
Jeg er interesseret i, at Folketinget er en lovgivende forsamling, hvor folketingsmedlemmerne kan deltage i lovgivningen, og det kan man ikke, hvis man ikke kan få ændringsforslag til afstemning.
Og hvis man så siger, at man godt ved, at en løsgængers eller et lille partis ændringsforslag ikke kommer igennem, så har man allerede opgivet idéen om at have et folkestyre, hvor man kan overbevise hinanden.
Jeg ved godt, at det i den politiske virkelighed, hvor vi har en flertalsregering, og hvor alle partier kører en hård partidisciplin, også er rigtigt, men det betyder jo, at hvis vi opgiver idealet om at stemme om ændringsforslag, opgiver vi også idéen om overhovedet at stemme om lovforslag, og så har vi ikke nogen lovgivende forsamling.
Lise Bech (DD), 2026-01-08:
Jeg er slet ikke enig i det, ordføreren siger, for jeg synes, det er vigtigt, at vi hver især som parti tilkendegiver, præcis hvor vi står.
Ja, vi har en flertalsregering, men sådan er demokratiet jo altså indrettet.
Men demokratiet er jo det bedste af alle onder, kan man sige.
Så jeg er meget fortrøstningsfuld.
Og jeg vil bare sige, som en sagde tidligere – jeg kan ikke huske, hvem det var – at man altid har mulighed for selv at gå op og sige, at man stiller et ændringsforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Mange tak.
Vil ordføreren anerkende, at vi lever under en flertalsregering, som i flere år nu har haft et flertal for alt.
Så hvis man kigger på, hvad der bliver vedtaget i den her Folketingssal, er det regeringens lovforslag.
Der bliver fremsat en hel masse beslutningsforslag, som aldrig bliver vedtaget, og så bliver der stillet nogle ændringsforslag, som aldrig bliver vedtaget.
Det er den kultur, vi er i lige nu.
Det vil sige, at vi ved godt, hvad der kommer igennem, og hvad der ikke kommer igennem, for vi har en flertalsregering, der har en meget, meget, meget hård partidisciplin, der sørger for, at alle deres medlemmer stemmer, som de skal.
Hvorfor så overhovedet have afstemninger i salen?
Det er derfor, jeg synes, ændringsforslag er så vigtige.
For hvis man ikke vil stemme om dem, giver det heller ikke nogen mening at stemme om lovforslagene, og så har vi ikke noget folkestyre; vi har ikke nogen lovgivende forsamling i den her sal.
Vi har diskussionsstyre, en stænderforsamling, hvor vi kan stå og diskutere på den her fine talerstol.
Men ordføreren er ikke en lovgiver.
Ønsker ordføreren ikke som part af et nyt parti at være lovgiver i det her land?