Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Tak for ordet.
Vi skal i dag behandle et beslutningsforslag om at indføre et optjeningsprincip for danske sociale ydelser.
For jeg er nemlig helt enig i, at der skal være optjeningsprincipper, så man ikke bare kan komme til Danmark og modtage den fulde ydelse fra dag et.
Derfor har vi allerede en række optjeningsprincipper på forskellige ydelser.
I beslutningsforslaget henvises der til Socialdemokratiets udlændingeudspil »Retfærdig og realistisk« fra 2018.
Det fremhæves i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at forslagsstillerne er af den opfattelse, at regeringen ikke har leveret på ambitionerne om optjeningsprincipper.
Der henvises bl.a. til, at, citat: »udlændinge fra stort set første arbejdsdag i Danmark kan få børnechecks til deres børn«.
Her vil jeg gerne starte med at udrede en potentiel misforståelse hos forslagsstillerne.
For det første er det, vi kender som børne- og ungeydelsen, i daglig tale børnechecken, allerede i dag omfattet af et optjeningsprincip.
Det har Dansk Folkeparti jo også deres del af æren for, og regeringen støtter det til fulde.
For det andet antager jeg, når der henvises til børnechecken, at der tænkes på det midlertidige børnetilskud, som regeringen indgik aftale om i efteråret 2019.
Jeg vil gerne understrege, at det midlertidige børnetilskud ikke er et udtryk for, at regeringen ikke går ind for optjeningsprincipper.
Børnetilskuddet er en midlertidig foranstaltning, indtil Ydelseskommissionen fremlægger sine anbefalinger og et nyt ydelsessystem kan træde i kraft.
Det handler helt grundlæggende om at holde hånden under børnene, mens vi forbedrer et nyt kontanthjælpssystem med bedre balance.
Jeg vil gerne understrege, at det er helt centralt for regeringen, at der også skal være et optjeningsprincip for nytilkomne i et nyt system.
Vi er meget opmærksomme på, at ydelsernes størrelse kan påvirke tilstrømningen til Danmark.
Derfor er det en bunden opgave for Ydelseskommissionen at komme med anbefalinger til et balanceret optjeningsprincip.
Desuden skal det tilskynde til selvforsørgelse, samtidig med at ydelsesniveauet giver mulighed for, at man kan leve under rimelige vilkår.
Det er en svær opgave, men ikke desto mindre en vigtig opgave.
Jeg ser derfor frem til at høre, hvad kommissionen kommer frem til.
På den baggrund vil jeg gerne afvise forslagsstillernes kritik.
Regeringen har med nedsættelsen af Ydelseskommissionen sat fokus på at fastholde optjeningsprincipper.
Vores udgangspunkt er, at nytilkomne og andre udlændinge med et integrationsbehov skal deltage aktivt for at kunne modtage den fulde ydelse.
Det understreger, at det er et grundlæggende princip for regeringen, at man skal bidrage, før man kan drage nytte af det danske velfærdssamfund.
Uanset hvordan vi vender optjeningsprincipper, bliver vi nødt til at forholde os til, at de skal gå hånd i hånd med EU-reglerne.
Hensynet til arbejdskraftens frie bevægelighed indebærer, at vandrende EU- og EØS-arbejdstagere skal stilles lige med danske statsborgere, når det drejer sig om adgangen til sociale ydelser i Danmark.
Det kan vi ikke ignorere.
Men det ændrer ikke på regeringens udgangspunkt om, at der skal være optjeningsprincipper de steder, hvor det kan lade sig gøre, og hvor det giver mening.
Og det vil jeg komme nærmere ind på nu.
I forhold til pensionsområdet har vi jo længe haft optjeningsprincipper, som bl.a. betyder, at størrelsen af pensionen afhænger af antallet af bopælsår i riget.
Regeringen har også sørget for, at samme optjeningsprincip fra starten kommer til at gælde for retten til tidlig pension – i øvrigt en aftale, som vi var rigtig glade for at indgå med bl.a. Dansk Folkeparti.
Børne- og ungeydelsen, eller børnechecken, er som nævnt også allerede i dag bundet op på et optjeningsprincip.
Her er retten til den fulde ydelse bl.a. betinget af, at mindst en af de personer, der har forsørgelsespligten for barnet, har haft bopæl eller beskæftigelse her i riget i mindst 6 år inden for de seneste 10 år.
Retten til den fulde ydelse optjenes gradvis i løbet af perioden på de 6 år.
Optjeningsprincippet er ens for alle.
Det gælder således både for danske borgere, udenlandske arbejdstagere og flygtninge.
Danmark har et helt unikt su-system, der understøtter unges mulighed for at gennemføre en uddannelse uanset baggrund, og det skal vi værne om.
Der er dog mulighed for at få su, hvis den studerende har en særlig tilknytning til Danmark.
Det gælder bl.a. børn, der er født og opvokset i Danmark, og studerende, der har opholdt sig i Danmark i en sammenhængende periode på mindst 5 år.
EU- og EØS-borgere kan til gengæld søge om su på lige vilkår med danske studerende, hvis de har status som vandrende arbejdstagere efter EU-retten.
Det er ikke foreneligt med EU-reglerne at indføre optjeningsprincipper for EU-borgere, der gør brug af deres ret til fri bevægelighed som arbejdstagere.
Men jeg vil gerne understrege, at regeringen finder det stærkt problematisk, hvis en alt for stor del af den danske su bruges til at finansiere europæiske studerendes uddannelsesforløb.
Regeringen fastholder derfor en aktiv linje i EU i forhold til at begrænse su til vandrende arbejdstagere.