runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-04:
Tak for det.
Der er altså sket en del, siden vi sidst behandlede spørgsmålet her i salen.
I december 2023 indgik regeringen en politisk aftale med SF.
Den indebar bl.a., at Tilsynet med Efterretningstjenesterne skulle styrkes.
I forlængelse af den aftale indgik regeringen og et meget bredt flertal i Folketinget en politisk aftale om styrkelse af Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Aftalen indeholdt en række tiltag for at styrke tilsynet og kontrollen med de danske efterretningstjenester.
Tilsynet med Efterretningstjenesternes kompetencer blev udvidet, så der kan føres bagudrettet legalitetskontrol med PET's operative opgaver, og whistleblowerordningen for PET blev flyttet til tilsynet.
Med aftalen styrkede vi også Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne og sikrede et tættere samspil mellem udvalget og tilsynet.
Bl.a. blev det med aftalen besluttede, at det skal være muligt for udvalget at anmode tilsynet om at undersøge konkrete sagsforløb og lignende.
Alt sammen var det en god aftale, som sikrede et bedre tilsyn med efterretningstjenesterne og det, at vi fortsat kan have effektive efterretningstjenester.
Tak til SF i den sammenhæng.
Med aftalen fra 2023 blev det også besluttet at undersøge Samsamsagen.
Det blev besluttet, at tilsynet med de styrkede beføjelser, der er aftalt, skal undersøge, om efterretningstjenesternes ageren i sagen ligger inden for de retlige rammer og retningslinjer, der gjaldt for tjenesterne dengang.
Det forudsatte i sagens natur, at de styrkede beføjelser til tilsynet skulle være på plads, inden undersøgelsen foretages.
Det er altså besluttet, at sagen skal undersøges, men selvsagt i en anden form, end der er lagt op til med det beslutningsforslag, vi behandler i dag.
Det var på alle måder en opsigtsvækkende dom.
På baggrund af dommen har PET og FE anerkendt, at tjenesterne samarbejdede med Ahmed Samsam i forbindelse med hans rejser til Syrien i 2013 og 2014.
Det er en sag, der med rette har påkaldt sig stor opmærksomhed og debat.
Så er der en række partier, der ønsker en egentlig granskningskommission.
Det støtter vi ikke i Venstre, for det er som sagt allerede aftalt, at sagen skal undersøges.
Helt generelt er det nok et vilkår, vi er nødt til at acceptere, at det ikke er alt – nok langtfra – der kan siges offentligt, hvis vi skal have effektive efterretningstjenester.
Efterretningstjenesterne udfører et essentielt arbejde for at beskytte Danmark og danskerne.
Den opgave skal tjenesterne have de nødvendige værktøjer til at løfte.
Der vil altid være en balancegang mellem på den ene side tjenesternes mulighed for at udføre deres arbejde og på den anden side hensynet til og ønsket om åbenhed.
Netop derfor er det i Venstres opfattelse fornuftigt, at vi har styrket tilsynet og kontrollen betydeligt.
Som jeg fik nævnt, støtter vi altså ikke forslaget om nedsættelsen af en granskningskommission, ikke fordi vi ikke mener, at forløbet skal undersøges, men fordi vi allerede har besluttet os for at undersøge det.
Og den undersøgelse ser vi frem til i Venstre.
Christina Olumeko (ALT), 2025-12-04:
Tak for ordet.
Jeg har simpelt hen lige haft lidt rod med computeren, så jeg har ikke kunnet få printet min tale, så det bliver lidt mere frit fra leveren ud fra nogle stikord.
Men tusind tak til Enhedslisten for at have fremsat et, synes jeg, meget interessant beslutningsforslag til behandling her i salen i dag og for at have et vedvarende fokus på uligheden i Danmark.
Det er et arbejde, som vi i Alternativet i den grad værdsætter, og det er også en ambition om et fremtidigt samfund, som vi deler.
Det, der jo specielt her er centralt, er, at vi i Danmark har haft stigende ulighed i flere årtier.
Vi er ikke længere et velfærdssamfund, som vi kan være bekendt, og vi ser, at lavindkomstfamilier har rigtig svært ved at få enderne til at mødes.
Samtidig har vi haft en regering, som i lyset af den situation har lavet nogle ret mærkelige prioriteringer.
Jeg ved ikke med jer, men det er jo sådan, at når man er en person med lavindkomst og ikke har så mange penge mellem hænderne – det tror jeg at flere af os har prøvet på et tidspunkt i vores liv – så er det ikke slik og chokolade, der fylder i indkøbskurven.
Det er normale fødevarer, det er brød, det er mælk, og det er morgenmad hvem, og det har den her regering jo ikke adresseret.
Jeg synes, at den har været meget virkelighedsfjern.
Tak til Enhedslisten for at adressere det, som regeringen ikke kunne finde ud af at adressere i sit eget finanslovsforslag.
Der er jo flere elementer i beslutningsforslaget.
Det ene er at fjerne momsen på frugt og grønt.
Det har været Alternativets politik lige siden vores stiftelse at arbejde for det, og vi er glade for at se, at den ambition deler vi med Enhedslisten.
Vi har også set flere partier foreslå noget lignende på det seneste.
For os at se handler det om, at det skal være billigst at være grøn, og det er det nemlig i mange tilfælde ikke i dag.
Den del af beslutningsforslaget er vi meget enige i i Alternativet.
Så er der en anden del, der handler om generelt at nedsætte momsen på alle fødevarer og halvere den.
Det er for os at se en god intention, men også en dårlig måde eller
For det er jo noget, som alle får gavn af, også dem med mange penge mellem hænderne, dem med forældrekøbslejlighederne, dem med mange biler osv.
Vi så faktisk hellere, at man brugte et tocifret milliardbeløb på f.eks. at hæve kontanthjælpen, hæve su'en, fjerne den gensidige forsørgerpligt og andre ulighedsskabende ting.
Så fra Alternativets side vil vi rigtig gerne være med på den del, der handler om at gøre det billigst at være grøn.
Når det kommer til ulighed, når det kommer til at skabe lige muligheder for de medborgere i vores samfund, som regeringen har overset, så vil vi hellere bruge pengene på overførselsindkomsterne.
Derfor er vi lidt uklare omkring det her beslutningsforslag på nuværende tidspunkt.
Jeg vil gerne høre Enhedslisten, om de kunne være åbne over for at rette lidt i beslutningsforslaget, så vi har fokus på kontanthjælp og su.
I så fald kan Enhedslisten i hvert fald regne med Alternativets støtte, for ulighedskampen deler vi helt bestemt.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-04:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg er vikar i dag for hr. Frederik Bloch Münster, som ikke har mulighed for at være her.
Tak til forslagsstillerne for at sætte moms på dagsordenen i dag.
Det Konservative Folkeparti har jo tidligere meldt ud, at vi rent faktisk ønsker at fjerne momsen på frugt og grønt, fordi det giver mening at gøre basisvarer billigere og det trods alt er mere simpelt at fjerne momsen på én kategori end at begynde at indføre forskellige satser.
Og Sveriges konservative regering har jo for nylig taget initiativ til at halvere fødevaremomsen.
Så som udgangspunkt er vi ikke direkte afvisende over for at drøfte tiltaget eller i hvert fald dele af det forslag, som Enhedslisten fremsætter i dag.
Men vi er ikke enige i finansieringen, og derfor kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget.
For os er en formueskat ikke vejen frem.
Den skræmmer kapital væk, den udvander en positiv udvikling i opsparinger, og generelt mener vi, at lagerbeskatning som værktøj skal begrænses så meget som muligt.
Danmark skal være et land, som man har lyst til at investere i, og derfor skal skattesatserne for mennesker og virksomheder være konkurrencedygtige.
En anden del er også, at vi mener, at der er noget bureaukrati eller i hvert fald nogle definitioner, hvor vi ikke helt kan gennemskue, hvordan det skal foregå.
F.eks. mener vi ikke, at den her foreslåede mærkningsordning for shrinkflation – og nu skeler jeg lidt til formanden og skynder mig at omsætte det til at skrumpeflation – er særlig nem at arbejde med.
Men altså, som sagt kommer vi på grund af finansieringen ikke til at støtte forslaget.
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Vi har gjort to ting.
Det ene er, at vi har taget alle de greb, vi kunne tage her og nu.
Vi har indført en reduktion af elafgiften de næste 2 år.
Vi har gjort alle de ting, vi kan gøre, der virker her og nu.
Det andet er, at vi også har presset på for, at det forslag, vi har haft omkring differentieret moms, er noget, der bliver arbejdet videre med.
Men teknisk kan det bare ikke lade sig gøre, og det bliver ikke bedre af eller bliver noget, der kan lade sig gøre, af, at man siger det flere gange.
Vi arbejder jo netop for at gøre det muligt, og det er det, der er fokus for os.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Jamen ordføreren snakker udenom.
Man har haft det her forslag siden 2022.
Valget var i 2022, og der kom man i regering.
Nu er vi så henne i slutningen af 2025 og på vej ind i 2026, hvor der kommer et nyt valg, og så siger man: Nå, men nu skal vi nok til at i gang.
Men så har Moderaterne jo sovet i timen, hvis det her reelt set har været en prioritering og et ønske, sådan som man står og siger det har.
Så har man jo i de her 2 år kunnet bede ministeren om at gå i gang med det arbejde, men man har intet foretaget sig.
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Man kan sige, at vi i hvert fald har været med til at starte debatten omkring det her.
Man må sige, at der jo er nogle udfordringer forbundet med at have differentieret moms.
Så det anerkender jeg fuldt ud.
Der er jo masser af økonomer, vismænd, erhvervsfolk og andre, der går ud og siger, at det kan være en udfordring.
Men vi har lagt det frem som et forslag og som noget, der skal arbejdes på.
Nu kan vi jo se, at regeringen netop har igangsat et arbejde med at finde ud af, om det er den rigtige vej frem, og hvordan man kan gribe det an.
Vi må bare konstatere, at teknisk er det ikke noget, vi kan indføre nu.
Og det, der ligger i det her beslutningsforslag fra Enhedslistens side, går jo på at gøre det nu, og det kan vi ikke.
Det er jo derfor, vi skal afvente udfaldet af det arbejde, så vi kan bruge det i det videre forløb.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Ofte, når vi taler om mennesker, putter vi dem i nogle kasser.
Når ordføreren snakker om almindelige mennesker, putter vi dem i indkomstdeciler for at se, hvilken tiendedel de hører til.
Så det er en af de måder, som vi rent faktisk vurderer det her på.
Hvad har Moderaterne gjort i alle de år her for at få systemet til at kunne håndtere det?
Så hvorfor har man ikke taget fat i det her noget før, når det nu har været et ønske fra Moderaterne?
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Som jeg også sagde i min tale, synes jeg ikke, at en skat på overnormal profit er vejen frem.
Det hæmmer sådan set væksten.
Det hæmmer vores velstand på sigt, og det hæmmer virksomhedernes mulighed for at vækste.
Det er ikke vejen frem, og det kan vi ikke bakke op om.
Der vil simpelt hen være for mange udfordringer forbundet med det.
Det vil simpelt hen sætte en stopper for investeringer i Danmark, og derfor er det ikke den rigtige vej frem.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Når det kommer til begrebet overnormal profit, er det jo typisk profitter, der findes i brancher, hvor konkurrencen ikke fungerer, hvor der er en markedsmagt hos bestemte virksomheder, og det er jo bl.a. noget af det, vi ser i vores fødevarebranche.
Et selskab som Arla, som godt nok er et andelsselskab, sidder, så vidt jeg ved, på omkring 90 pct. af markedet for mejerivarer, i hvert fald nogle mejerivarer.
Vi har to brødfabrikker, som sidder på stort set hele den industrielle brødproduktion.
Hvad er Moderaternes holdning til det?
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Der er jo to elementer i det finansieringsforslag, der ligger.
Det ene er den overnormale profit, som man gerne vil beskatte med 10 pct., og det andet er så formuer på over 35 mio. kr.
Vi har jo sådan set haft den her formueskat i Danmark, som blev afskaffet tilbage i 1997.
Dengang var det jo vurderingen, at der ikke var behov for en formueskat, når der foretages en konsekvent beskatning af alle former for indkomst.
Vi har jo det her progressive skattesystem, som beskatter mere og mere, i takt med at man tjener mere.
Så er der en masse administrative problemer forbundet med at lave en formueskat.
Det er jo ikke alle ting, der lige er til at værdiansætte, f.eks. unoterede aktier for bare at tage ét eksempel.
Så der er en bekymring fra vores side for, at formueskatten bare vil flytte indkomsten fra noterede aktier over til unoterede aktier.
Umiddelbart tror jeg ikke, det er vejen frem, og så er der det andet element, som jeg også nævnte før, i finansieringen, som vi heller ikke kan bakke op om.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Det er selvfølgelig ærgerligt, at Moderaterne ikke vil bakke op om at få priserne ned ude i supermarkederne på den mest effektive måde, vi har til at gøre det.
Ordføreren spurgte, hvad ualmindelige mennesker er.
F.eks. er det ualmindeligt i Danmark at have en formue på over 35 mio. kr.
Det gør ikke en til et dårligt menneske, det er bare ualmindeligt; langt de fleste af os har det ikke.
Men det er der en lille gruppe af stenrige individer der har, og den formue, vi ser blandt de rigeste, vokser hvert eneste år.
På tværs af Europa og sådan set også på tværs af verden diskuterer man, om man ikke skal til at beskatte formuer, fordi man også ser, at nogle af dem, der har rigtig store formuer, faktisk også er dem, som undgår at betale ret meget indkomstskat.
Det er jo derfor, vi inspireret af de debatter, der kører, foreslår det her.
Så jeg vil egentlig gerne høre, hvad den principielle modvilje fra Moderaterne er mod at beskatte meget, meget store formuer, som man f.eks. gør i Norge, og som vi også ser en debat om mange andre steder.
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Tak for ordet, formand.
Der er én ting, jeg lige må sige først, og det er, at noget af det første, jeg har lært i politik, er, at vi taler rigtig meget om almindelige mennesker.
Jeg synes egentlig, det er lidt interessant, fordi vi alle sammen bruger det sådan i flæng.
Der var også en korrespondance eller en snak mellem et par af ordførerne, inden jeg kom på talerstolen, om ualmindelige danskere, og jeg synes, det bliver sådan et lidt underligt koncept at skulle sidde og tale om det.
Jeg har i hvert fald ikke mødt nogen endnu, der er ualmindelige, så jeg håber, at nogen vil pege dem i retning af mig, så jeg kan møde dem og se, hvem det er, hvis man skulle støde på sådan nogle derude.
Men for at vende tilbage til emnet her deler Moderaterne ønsket om lavere priser på fødevarer og på sunde fødevarer.
Vi har selv foreslået en differentieret moms på frugt og grønt.
Det gjorde vi allerede for et par år tilbage, og vi er rigtig glade for, at den her debat er begyndt at brede sig til mange andre partier.
Vi har jo foreslået det her, fordi det er et målrettet greb, der både styrker folkesundheden og reducerer danskernes daglige udgifter.
Men vi kan ikke støtte det forslag, der behandles i dag.
Årsagen er sådan set meget enkel: Forslaget er for dyrt, det er for bredt, og det er for upræcist.
At halvere momsen på fødevarer er for det første ikke noget, vi kan gøre her og nu, og at fjerne den helt på frugt og grønt koster omkring 17 mia. kr. om året.
Det er usikre og meget konjunkturfølsomme indtægter, der ligger i den finansiering, og samtidig er det skatter, der kan svække investeringer og Danmarks konkurrenceevne.
Vi er enige i ambitionen om at øge gennemsigtigheden i prisdannelsen og styrke konkurrencen, men løsningen er netop stærkere konkurrence og ikke nye brede særskatter.
Af de grunde kan Moderaterne ikke støtte det her beslutningsforslag, B 26.
Ambitionen er forståelig, og vi bakker op om den, men metoden er ikke den rigtige.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-04:
Transparens, vil jeg igen sige, synes jeg er en rigtig god ting, også i alle partiers økonomiske planer.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Jeg ved, de gør det i nogle andre lande, hvor man er nået til enighed om det og siger, at det er i folkestyrets og demokratiets fælles interesse, at borgerne kan tage et oplyst valg, også når det kommer til den økonomiske plan, som så rent faktisk er gennemregnet ud fra de samme præmisser.
I dag foregår mere og mere politik jo på de sociale medier og alle mulige andre steder, og jeg synes, at fakta nogle gange spiller en mindre og mindre rolle.
Det synes jeg er ærgerligt.
Så jeg håber, det er noget, man vil tage med, og jeg vil også gerne tage det med ind, og måske kunne man i Udvalget for Forretningsordenen eller et andet sted blive enig om, at vi fremadrettet kunne arbejde på sådan en plan.
Det er sådan nogle ting, det kunne være skønt at arbejde på.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-04:
Jeg er stor fortaler for transparens i effekterne af den politik, der bliver ført, så det ikke bare bliver enkeltstående ting, man kigger på, men hvad den samlede pakke er, og hvad danskerne egentlig kan forvente.
Så der vil jeg da kun byde op til yderligere dans i den retning.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Jeg er klar på nogle væddemål, også gerne med Liberal Alliance, for det er måske ikke helt faktuelt korrekt, hvad man siger.
For det var jo sådan, at CEPOS og nogle andre, mener jeg, målte på de her ting, og der lå Liberal Alliance nr. 1, da det handlede om arbejdsudbud, efterfulgt af Nye Borgerlige og den økonomiske plan, de havde lavet.
Men når det gjaldt midler til den enkelte familie, overgik Nye Borgerliges plan faktisk
Men jeg synes faktisk, det er en god idé, som Liberal Alliance kommer med, og det er faktisk noget, som jeg synes Folketinget skulle arbejde mere med for at komme hen imod at oplyse danskerne derude om, at partierne på en lang række nøglepunkter frem mod et valg faktisk skal fremlægge, hvad konsekvenserne af den politik, man fører, er.
Det ved jeg godt at vi nok ikke når frem til før det her valg, men jeg synes faktisk, at det vil give et godt pejlemærke.
Det er noget, vi kræver af banker og alle mulige andre, altså at der skal være gennemsigtighed og transparens i de her ting.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-04:
Jamen skulle man lave en flad sænkning af momsen, tror jeg da, det ville være fint.
Det er jo det differentierede element i det, det her med bureaukratiet og administrationen og alt det bøvl, der følger med, som vi er imod.
Derfor siger vi bare, at den lille lettelse, det kunne give nede i køledisken med forslagsstillernes forslag, godtgør vi med så meget andet Liberal Alliance-politik på den anden side, der gør, at det er meget nemmere og billigere at handle ind, bare ikke lige med det værktøj.
Men lad os tage mit bud på et væddemål op, hvis ordføreren har lyst til det.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Tak for det.
Som dagen skrider frem, får vi jo mere klarhed over, hvem der vil være med til noget her.
Altså, vi ved nu, at det vil Socialdemokraterne ikke – de vil ikke være med til at sænke momsen – at det vil Venstre ikke, at det vil Moderaterne ikke, at det vil SF måske delvis, og nu ved vi også, at det vil Det Konservative Folkeparti ikke.
Og jeg synes, det er godt, for jeg ved, at det her spørgsmål er noget, der virkelig optager mange mennesker derude, og de har svært ved at forstå, hvorfor det er, at Danmark skal have den højeste moms på fødevarer i Europa, når de mærker det så meget på deres økonomi.
Så under alle omstændigheder er den her debat god, for der bliver en politisk varedeklarering, kan man sige, med hensyn til hvor man står i det her spørgsmål.
Jeg noterer mig, at ordføreren siger, at man gerne vil drøfte det osv. osv., og det er rigtig godt, men pensionisten kan bare ikke rigtig betale for at få mad dernede med drøftelser og overvejelser.
De har brug for, at der bliver handlet, og at der bliver handlet hurtigt på det her spørgsmål.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Dansk Folkeparti er for, for, for lavere fødevaremoms end det, vi har i dag.
Men det ser vi på om vi ikke kan komme i mål med i udvalgsbehandlingen, og sådan vil det jo altid være.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-04:
Så er Dansk Folkeparti vel i virkeligheden imod beslutningsforslaget.
For man vil ikke have, at der skal være forskellige satser på forskellige typer af fødevarer, og man vil ikke have den finansiering, som Enhedslisten peger på, men deler Venstres ønske om at få en lavere moms på fødevarer generelt.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Jeg ser ikke lige for mig, at det måske er den her finansiering, vi skal bringe i anvendelse.
Så er det jo rigtigt, hvad hr. Jan E. Jørgensen også spørger om, med de to slags, altså 0 pct. på frugt og grønt og 12,5 pct. på resten af fødevarerne.
Der ser vi hellere for os, at vi laver én samlet fødevaremoms på 12,5 pct., som vi har spillet ud med.
Men vi er selvfølgelig åbne for, hvis Venstre kommer tilbage til blå blok og siger, den skal være lavere end 12,5 pct. Så vil vi også gerne snakke med Venstre om det.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-04:
Jeg synes, det sidste, hr. Peter Kofod sagde, var yderst fornuftigt, altså det her med ikke at sondre mellem forskellige typer fødevarer, for det går hen og bliver et bureaukratisk bøvl.
Men det er jo det, der står i Enhedslistens beslutningsforslag.
Der står også i Enhedslistens beslutningsforslag, at man skal indføre en formueskat.
Det skal vi bare lige være enige om.
Det lyder ikke særlig blåt, og det tænker jeg ikke at Dansk Folkeparti under nogen omstændigheder kan gå med på.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Vi kan godt diskutere alle former for skatter, og hvor snittet ligger rigtigt der.
Jeg havde måske hellere kigget på nogle andre finansieringskilder.
Jeg nævner også et par af dem i min ordførertale.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Tak for det.
Vi er selvfølgelig helt åbne for at snakke sammen.
Det er klart, at når det kommer til finansiering, er der tale om et meget stort beløb, og derfor skal vi også have nogle tunge finansieringskilder.
Det er derfor, at vi i det her tilfælde peger på en lillebitte skat på meget, meget store formuer.
Det er slet ikke i nærheden af den formueskat, vi havde i Danmark tidligere, som jo startede ved, jeg tror 3 millioner eller noget.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Allerførst tak for tilkendegivelsen.
Jeg kan jo tydeligt huske de diskussioner, der har været over de sidste år, hvor Enhedslisten også har taget det her spørgsmål meget alvorligt.
Vi ville faktisk tage fat i Enhedslisten og høre, om vi kan se på nogle ændringsforslag, for der er nogle ting, som vi godt kunne tænke os at se på med finansiering, og hvordan vi måske kunne gøre det bedre end det, der ligger i forslaget.
Så er der jo også den forskel, at Enhedslisten laver en differentieret momssats i forslaget.
Vi forestiller os måske mere, at man bare giver momssatsen på fødevarer ét stort øksehug i stedet for at sige, at der er forskel på frugt og grønt – nogle af de ting, der er steget rigtig meget, har jo været oksekød – så vi i virkeligheden lukker øjnene for, hvilken slags fødevare det er, og har en ens momssats på fødevarer.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale, og også en stor tak til Dansk Folkeparti for sammen med Enhedslisten at have rejst det her spørgsmål gennem de seneste år og specielt det seneste år.
Vi har sammen været i stand til faktisk at flytte den her debat, fra at alle sagde, at det var helt udelukket, til at vi nu hører parti efter parti gå op og være enige i hensigterne – ikke så meget mere end hensigterne, men ikke desto mindre vil jeg gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti har spillet en vigtig rolle i det sammen med os i Enhedslisten.
Til trods for at vi på mange andre områder befinder os langt fra hinanden, er det jo ikke første gang, vi har stået sammen, når det handler om at løfte dem, der har allermindst og være optaget af, man kan sige den lille mands kår i det her samfund.
Så mit eneste spørgsmål er om, at jeg bare ikke hørte, hvad Dansk Folkeparti vil stemme til det her forslag.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Jeg kan i hvert fald bare sige, at med de afstemninger, vi har om aktstykkerne i Finansudvalget, får jeg ikke nogen medalje fra den her regering for den måde, Dansk Folkeparti har stemt på.
Det må jeg bare sige.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Det er rigtigt.
Men når jeg kigger på sidste år, stemte Dansk Folkeparti for finansloven, altså den måde, regeringen ville bruge pengene på.
Når jeg kigger på året før, stemte DF også ja til den måde, man ville bruge pengene på.
Når jeg kigger på Finansudvalget, som ordføreren sidder i, har Dansk Folkeparti så ikke også oftest og langt de fleste gange godkendt at sende penge til Ukraine, f.eks. militære artillerisystemer og sådan noget?