Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Tak, og også tak til den tidligere ordfører for den grundige afspritning.
Der er blevet redegjort for B 131 af Dansk Folkeparti, som er forslag til folketingsbeslutning om en uafhængig advokatundersøgelse af sager, hvor Folketinget har udtalt kritik af ministre.
Det er ikke for at drille, jeg siger det, men det er vel et drilleforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat for at illustrere en pointe, og den pointe når hr. Morten Messerschmidt nok til, når han får ordet.
Men jeg vil gætte på, at pointen er, at i en anden sag, vi tidligere har behandlet, har flertallet i Folketinget på baggrund af en kommissionsundersøgelse valgt at rejse en sag ved Rigsretten, og det, der er Dansk Folkepartis pointe, er, hvorfor man ikke har gjort det i mange andre sager.
Det vil man gerne have undersøgt.
Der skal jeg sige til hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti – det tror jeg nu godt at Dansk Folkeparti er klar over i forvejen – at vi har et system til sådan noget.
Jeg er i øvrigt selv nævnt i beslutningsforslaget, fordi jeg i min tid som skatteminister fik en næse for ikke at have udleveret nogle papirer hurtigt nok til Skattekommissionen, og den næse tog jeg naturligvis imod, og jeg er også enig i kritikken, som var berettiget.
Der kan være andre sager, hvor et flertal i Folketinget mener, at sagen er så alvorlig, at den skal have politiske konsekvenser.
Det vil typisk være, at en minister skal gå af.
Det skete for hr. Morten Bødskov, da han var justitsminister.
Det er også en af de sager, der er nævnt.
Så mange af sagerne har haft konsekvenser og er blevet håndteret politisk.
I nogle sager har mit parti ikke ment, at der var grundlag for at udtale kritik, i andre sager har vi ment, at ministeren skulle gå af.
Sådan er det.
Der er også sager, der førte til, at der blev nedsat en kommission.
Når man beslutter at nedsætte en kommission, bevæger en sag sig fra at blive håndteret politisk til at blive juridisk.
Der er et system for embedsmændene.
For dem, der er ansat som tjenestemænd, er der nogle tjenestemandsretlige konsekvenser, hvis man ikke har overholdt lovgivningen og man har gjort noget forkert og der er udtalt kritik af en kommission.
I Venstre støtter vi ikke, at man går alle de her gamle sager igennem, for de fleste af dem har jo netop haft en konsekvens.
I mange tilfælde er ministrene gået af.
Jeg tror, at vi i nogle af sagerne ville have haft det ønske, at der skulle have været nedsat en kommission, dengang vi behandlede sagerne.
Det kan man jo principielt gøre igen, men det giver ikke meget mening.
Det gør det heller ikke, fordi vi har en forældelsesfrist i ministeransvarlighedsloven på 5 år, og der vil i mange af de her sager være indtruffet forældelse.
Så er vi i øvrigt af den opfattelse, at vi skal lave den forældelsesfrist om, men det skal gøres fremadrettet og ikke bagudrettet, ligesom vi heller ikke lovgiver med tilbagevirkende kraft over for borgere og virksomheder.
Så vi har også i Venstre forstået pointen, hr. Morten Messerschmidt, og selv om der givetvis er en pointe, er det ikke en pointe, der overbeviser os i Venstre om, at vi skal støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Altså, det kan man som sagt vælge at gøre.
Og i mange af sagerne har man taget en politisk konsekvens af den kritik, der
har været
I forhold til Instrukskommissionens rapport peger den jo desværre på, at efter Instrukskommissionens vurdering og efter landsdommerens vurdering er lovgivningen ikke overholdt i fru Inger Støjbergs tilfælde.
Så spørger Folketinget to uvildige advokater
: Er der grundlag for at indlede en rigsretssag, altså er der nok indhold i det her?
Og det vurderer de to advokater at der er.
Så er det Venstres opfattelse – selv om vi er delt i forhold til spørgsmålet om Venstres partis holdning – at det så er meget svært bare at sige, at den sag skal vi ikke forfølge.
Og derfor stemte vi også for en rigsretssag.