runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Skal skatteministerens tale forstås på den måde, at ministeren mener, at der er plads til forbedring i forhold til at tage samfundsansvar blandt pensionskasserne?
Og skal den også forstås på den måde, at det også gælder de pensionskasser, som mener, at de ved lov om finansiel virksomhed er forpligtet til at søge det maksimale afkast, trods det at det kan tale imod nogle af de hensyn, man ellers måtte have?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-06:
Mit udgangspunkt er jo så, at det er op til enkelte pensionskasse, men også medlemmerne, som jo hele tiden kan vurdere det her, at vurdere, hvordan de ønsker at varetage samfundsansvar i deres investeringer.
Det er derfor, at jeg ikke ser noget behov for at ændre reglerne.
For til spørgsmålet må man sige, at hvis de fleste i dag allerede gør det, og hvis medlemmerne kan få virksomheden til at ændre den politik, for det kan de jo godt, så er der jo ikke noget grundlag for, at man skal have en lovændring, som giver nogle dekreter, når de i dag kan gøre det frivilligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Altså, der er jo ikke nogen partier i Folketinget, der vil risikere folks pensionsformuer – tværtimod.
Men det er jo noget af et sisyfosarbejde, at vi som politikere og man i hele verden prøver at finde løsninger på skatteunddragelse, på skattely, som er så usolidarisk, og hvor visse lande lægger grund til at underminere vores eget velfærdssamfund, og at vi på samme tid har de her kæmpe formuer, der bliver brugt til at opretholde det her system.
Nu nævnte hr. Thomas Jensen jo selv ATP, og det er jo meget interessant, at ATP efter et vist pres og en vis inddragelse i forskellige skattely jo faktisk har valgt at ændre skattepraksis og skattepolitik.
Det er jo interessant.
Så derfor må der jo være noget at komme efter – det håber jeg også hr. Thomas Jensen er enig i.
Så bare som afslutning: Mener hr. Thomas Jensen på vegne af Socialdemokratiet, at man ikke vil skrive det her ind i loven, men at man opfordrer pensionskasserne til at gøre minimum, hvad ATP gør i forhold til skattepraksis, og selvfølgelig ikke investere i de lande, der er står på en skattelyliste?
Thomas Jensen (S), 2018-02-06:
Jeg kan ikke bakke op om, at vi skal gå fra et kan til et skal, således at det her er noget, der skal være pålagt pensionskasserne.
Men jeg vil samtidig sige, at der jo også er en vis demokratisk funktion i, at tingene skal lægges frem, så man kan se, hvor gode de er til det, og hvordan deres opfølgning er på det, og hvad resultaterne er.
Og så er der nogle medarbejderrepræsentanter og der er nogle pensionskunder, der også sidder med i bestyrelserne, og som kan øve indflydelse på, hvordan selskabernes investeringsstrategi planlægges og evalueres.
Der synes jeg man har alle muligheder for at komme ind og påvirke det i den rigtige retning.
Så synes jeg også, at vores demokrati herhjemme fungerer på den fornuftig måde, at hvis man f.eks. ser, at der er nogen, der ikke helt har styr på at investere rigtigt, og at skatten heller ikke ser helt rigtig ud, og at de lande, man investerer i, ikke er helt ordentlige, jamen så retter man ind og ændrer sin strategi, sådan at man får en mere samfundsansvarlig investeringsstrategi fremover.
Thomas Jensen (S), 2018-02-06:
Jeg mener, at vi generelt fra Folketingets side skal se på, om vi har nogle gode regler, der fungerer i dag, og det synes jeg rent faktisk at vi har.
Dernæst skal vi se på, at vi har nogle kæmpe formuer, der ligger i pensionskasserne,
Jeg tror ikke nødvendigvis, at der er nogen modsætninger i det, men vi skal selvfølgelig også sørge for, at der er en god forrentning, sådan at danske lønmodtagere også kan få en ordentlig pension udbetalt den dag, de går på pension.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-02-06:
Det sidste må jo være en dialog mellem SF's ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, og så erhvervsministeren – det synes jeg altså ikke jeg skal bruge min taletid på at involvere mig i.
Men i forhold til det der med den bedste investering vil jeg gerne sige: Ja, men i forhold til mange af de investeringer, man bruger i pensionskasser, er det jo ikke noget, man bare gør for at være daytrader på den københavnske fondsbørs.
Det er jo langsigtede investeringer, og ting, man investerer i, kan godt give underskud de første 3 år, og vupti, så har man måske en succeshistorie det fjerde år.
Det ved man ikke, og derfor vil det også altid være vanskeligt, også for dem, der i pensionskasserne beslutter, hvad det er for nogle ting, vi skal lægge størstedelen af vores investeringer inden for, hvad det er, der vil give det største udkomme om 20 år eller om 10 år, eller hvad man nu har som investeringsramme.
Jeg synes, at det andet forvirrer mere, end det gavner, for hvis ellers man overholder dansk lovgivning, synes jeg, at man er på sikker grund, og så skal vi ikke begynde at lovgive om, hvordan man så skal anvise de her penge til, hvad for nogle typer af brancher, de skal bruges til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Men det gør vi allerede – der er områder, hvor det er forbudt at investere, f.eks. klyngebomber.
Der er man gået sammen og har sagt, at der faktisk er nogle områder, vi synes er så skadelige, at der er international enighed om, at det investerer man ikke i.
Er hr. Hans Kristian Skibby ikke enig med mig i, at ens pensionsformue kan blive undermineret, hvis der igennem årtier har været en undergravning af det danske og internationale skattesystem på grund af massiv skatteunddragelse og brugen af skattely?
Jeg forstår til dels egentlig godt DF's undren, i forhold til hvad vi skal med det her – vi har en CSR-paragraf i årsregnskabsloven, den blev indført under Ole Sohn.
Det er selvfølgelig meget godt, at man kan beskrive sådan lidt, hvad man gerne vil af gode ting, men mere forpligtende er det jo heller ikke.
Der er tydeligvis en forvirring om, om et maksimalt afkast står højere end andre samfundshensyn.
Det fik vi at vide af ministeren, men ikke i så klokkeklare termer, at vi nu kan gå ud at sige til pensionskasserne: Se, I behøver ikke at tage det maksimale afkast, I kan tage et, der er lidt mindre, men stadig godt for pensionsopsparerne, der samtidig også sikrer, at det danske skattesystem f.eks. ikke bliver undergravet.
Den klokkeklare besked gav beskæftigelsesministeren, da vi havde samråd om ATP i sommers.
Derfor – bare for at sige det til hr. Hans Kristian Skibby – er det her en måde at få ind i loven om finansiel virksomhed, at de to hensyn kan veje lige tungt, for det er der åbenbart meget forvirring om i dag, både fra pensionskassernes side, og jeg synes heller ikke, vi fik et knivskarpt svar fra ministeren.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-02-06:
Jo, det sidste vil jeg da godt give spørgeren medhold i.
Det er åbenlyst for enhver, at der foregår spekulation på kryds og tværs af landegrænser, imellem forskellige dele af verden og Danmark og imellem forskellige stater, og der er nogle stater, der er skurke, og der er andre, der er helte.
Det tror jeg sådan set hele Folketinget kan nikke genkendende til.
Så nævner fru Lisbeth Bech Poulsen jo så klyngebomber.
Jamen det er jo et godt bevis i forhold til lovgivning.
Og jeg synes ikke, man skal begynde at lave flere benspænd og krumspring og alt muligt andet for at blande sig i, hvordan man investerer i de danske pensionskasser.
De skal gøre det inden for den danske lovgivning, og den sørger vi for herinde fra Christiansborg.
Men at gå ind, som det står i det her forslag, og forpligte dem til at udarbejde en politik for samfundsansvar – noget, som langt, langt de fleste i forvejen udøver i både ånd og praksis – har jeg svært ved at se vi skal bruge vores tid på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Gøre det forbilledligt?
Det tror jeg bare at vi har et forskelligt syn på.
Da Paradise Papers, altså det her læk, blev offentliggjort sidste år, kunne man se, at 16 ud af 17 pensionskasser havde kundernes opsparing i skattely på øer som Bermuda og Cayman Islands, Isle of Man osv.
Det er jo fuldt ud lovligt i mange tilfælde.
Problemet er, at de her steder er så ugennemskuelige, og det er med til at opretholde de her nogle gange lidt for kreative skattekonstruktioner.
Det var også, har jeg forstået, derfor, at ATP lavede en ny skattepolitik for nylig og sagde, at nu ville de skifte kurs på vegne af 5 millioner danskeres opsparing.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-06:
Lige for at korrigere spørgeren, så nævnte jeg ikke ordet forbilledligt, for jeg tager ikke stilling til, hvad de gør.
Jeg siger, at pensionskasserne har mulighed for at gøre det.
Man kan sige, at det, der er reglerne i dag, jo er, at medlemmerne har mulighed for på en generalforsamling at være med til at fastsætte den strategi, som pensionskassen skal føre på det område.
De har også mulighed for at lade sig repræsentere i bestyrelserne.
Så det er jo op til medlemmerne at fastsætte den politik.
I dag, som jeg nævnte, betyder samfundsansvar mig bekendt en hel del for de fleste af pensionskasserne.
I dem, hvor det ikke fylder så meget, må medlemmerne ligesom træde til og sige: Det vil vi godt have.
Det er sådan set op til dem at afgøre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Det vil jeg sige til hr. Thomas Jensen at jeg er lidt skuffet over, fordi jeg ville mene, at Socialdemokratiet også mener, at den kæmpestore pensionsformue, der er i Danmark, fordelt over en række pensionskasser selvfølgelig, kan vi jo lige så godt, samtidig med at vi sikrer værdien af pensionsmidlerne, bruge på at sikre nogle af de andre overordnede mål, vi har omkring bæredygtighed, omkring klima og omkring – hvad skal jeg sige – ordentlige skatteforhold.
Men skal jeg forstå det på den måde, at hr. Thomas Jensen på vegne af Socialdemokratiet siger ja til, at vi arbejder videre med det her også i udvalget, så vi på den måde kan komme med nogle input til ministeren i forhold til det videre arbejde, der skal ske, med de helt konkrete ting, bl.a. det ene eksempel, som ordføreren var inde på, med en alternativ energi?
Pelle Dragsted (EL), 2018-02-06:
Det er bare for at få helt afklaret – for det er det, det her forslag handler om – om en pensionskasse efter de gældende love og reguleringer og Finanstilsynets tilsyn osv. osv. må vælge at investere pensionsmidlerne på en måde, som ikke giver det maksimale afkast, men som til gengæld har nogle samfundsgavnlige effekter eller gavnlige effekter for dens medlemmer.
Må man det, som reglerne er i dag, eller er den vurdering, der ligesom ligger forrest, at det skal være det maksimale afkast?
Det er ikke, fordi de to ting nødvendigvis står i modsætning til hinanden, men må man sige: Vi vælger at investere det her antal milliarder et sted, selv om vi godt ved, at afkastet er mindre, end hvis vi havde investeret dem et andet sted?
Må man det efter de gældende regler og reguleringer på området?
Der er en lidt forskellig praksis for, hvordan man skal trykke sig ind for anden gang.
Derfor bliver jeg altid lidt forvirret.
Okay, jeg forstod svaret sådan, at man så skal forstå begrebet interesser bredere end økonomiske interesser.
Det kunne også være interesser, som f.eks. at vi også har en klode til vores børn og den slags ting.
Altså, det skal forstås sådan, at man faktisk gerne må sætte andre hensyn end graden af afkast forrest.
Ellers kunne jeg godt tænke mig, at vi i forbindelse med behandlingen af det her beslutningsforslag måske kunne få en skriftlig besvarelse, som virkelig redegør helt præcist for det.
Mit andet spørgsmål er så: Hvordan er reglerne for de pensionsselskaber, som ikke er medlemsstyrede?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-06:
Altså, selskaberne har allerede i dag inden for det gældende lovgrundlag mulighed for at fastsætte en investeringsstrategi, som f.eks. tager særlige etiske hensyn – det ved jeg ikke om kan være noget med, at kloden skal bevares, som spørgeren var inde på, det er vi jo alle sammen enige om – når bare kundernes interesser varetages bedst muligt inden for den valgte investeringsstrategi.
Så det er altså en beslutning, man træffer.
Det uddyber jeg selvfølgelig gerne skriftligt, og spørgeren er selvfølgelig meget velkommen til at stille skriftlige spørgsmål om det.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-06:
Det, der står eksplicit i lovgivningen, er, at de skal investere deres aktiver, så medlemmernes interesser varetages bedst muligt.
Det betyder, sådan som jeg opfatter det, at det ikke forhindrer pensionskasserne i at fastsætte en investeringsstrategi, som tager hensyn til samfundsansvar.
Det er op til pensionskasserne selv.
Så når man definerer, hvordan man varetager medlemmernes interesser bedst muligt, så er det altså op til pensionskassen at fastsætte en strategi, der tager hensyn til, hvad der passer med at varetage medlemmernes interesser bedst muligt, og det kan selvfølgelig også være at tage hensyn til samfundsansvar.
For det er selskaberne selv, der fastsætter deres egne strategier for ansvarlige investeringer.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jeg har bare den tilgang til sådan noget her, at når vi i Folketinget har indgået et forlig – og vi laver jo hele tiden om på ting og sager – og vi har givet økonomi til de enkelte politikredse og politidirektører, så har de jo et ansvar for at få det til at hænge sammen bedst muligt.
Der er en arbejdsgruppe, der har arbejdet med det, og man har så lavet om på det og nu lavet en endelig organisering.
Medmindre jeg skal sidde og være operativ medarbejder i politiet, må jeg også stole på, at de mennesker tænker sig om, at de gør noget, der er fornuftigt.
Vi må så holde øje med det her og se, hvilke konsekvenser det får.
Jeg går ud fra, at de mennesker, vi har ansat til at lede vores politi ude i kredsene, sådan tænker sig om.
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-07:
Det har jeg stor forståelse for.
Og det ved politiet sikkert også mere om, end jeg gør.
Men man taler om at lukke en udkørselsstation i et område, hvor der trods alt er nogle udfordringer.
Altså, det er lige før, jeg vil invitere ministeren med ud at køre, for så kan vi tage en tur til Hillerød og så køre fra Hillerød til Frederikssund og videre til Skibby.
Så tror jeg ministeren vil blive chokeret, både over den trafikale situation, men også over, hvor langt der egentlig er.
Hvis vi er heldige, kan vi også opleve, at broen er oppe, og så kan vi bruge lidt ekstra tid på det.
Men det er bare for ligesom at fortælle, at der altså er nogle udfordringer i nogle områder der.
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at sikre en ordentlig betjening af borgerne i Hornsherred og Helsingør, hvis ministeren vælger at lukke nærpolitiet i Frederikssund og Helsingør?
Der må jeg så indrømme, at der er noget, jeg ikke forstår, nemlig at politiet fjerner udkørslen et sted fra, men så fortsat forventer, at borgerne oplever samme eller bedre betjening.
Det har jeg svært ved at forstå, specielt hvis de bor i Hornsherred.
Nu vil jeg bare sige det.
Jeg kunne så endda forstå det, hvis man lukkede for udkørslen i Gentofte, for der er trods alt kortere til en anden station, som der er udkørsel fra, end der er, når man bor i Hornsherred.
Og der sker altså også kriminalitet i Hornsherred, desværre, men det gør der jo.
Og det er også det, at folk har behov for, at der kommer politi, når de har haft indbrud osv.
Så jeg er en lille smule forundret over, at man forventer en bedre eller den samme betjening af borgerne, som hvis man lukker for udkørsel der, hvor der trods alt er rimelig nærhed i forhold til selve Hornsherred.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Som jeg også fastslog før, arbejder jeg for, at borgerne oplever et synligt og nærværende politi, der er til stede i lokalområdet.
Og som jeg redegjorde for i besvarelsen af spørgerens første spørgsmål, har ledelsen i vores Rigspoliti i sidste uge præsenteret kredsrådet i Nordsjælland for den fremtidige organisering af kredsen.
Som sagt har Nordsjællands Politi oplyst, at den nye organisering ikke ændrer ved, at der fortsat vil være stationer i både Helsingør og Frederikssund, eller på, at ekspeditionerne vil være åbne for borgerne i samme omfang som tidligere.
Det er min klare forventning, som jeg også sagde i min tidligere besvarelse, at man sikrer, at omstruktureringen betyder en bedre betjening af borgerne.
Det skal selvfølgelig gælde alle borgere i politikredsen.
Nu kan jeg ikke påstå sådan her på stående fod at kende det totale kriminalitetsbillede i hele den kreds, altså hvor man er mest presset, hvor der kommer flest opkald fra, og hvordan det i det hele taget ser ud.
Jeg oplevede for nogle år siden, i min borgmestertid, en situation, hvor vi havde en diskussion med den lokale politidirektør: Kunne man f.eks. lukke ned for nattebetjeningen på en politistation?
Og det betød jo, at i stedet for at der sad nogle alene på en station, hvor de ikke måtte komme ud, så blev der flere penge til at have en ekstra patrulje ude.
Det er noget af det, jeg synes er interessant, nemlig at se, hvordan det her kommer til at fungere.
Men så kommer vi selvfølgelig længere ned i materien.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Tak for det.
Ministeren nævner helt konkret den flerårsaftale, der er lavet for politiet.
Det er i hvert fald det, jeg lytter mig frem til, og derfor vil jeg bare spørge, om man forestiller sig, at den her omorganisering har noget at gøre med, at de skal spare penge i politikredsen.
Er det, der er planen og målet, i virkeligheden, at man skal skrabe penge sammen til effektiviseringer andre steder, eller er det simpelt hen et spørgsmål om, at man bare vil noget mere for de samme penge?
Det kunne jeg godt tænke mig at få belyst.
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-07:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil slutte af med to korte spørgsmål.
Ministeren nævnte det her med områdebetjent.
Betyder det, at man fremover vil få det, jeg i gamle dage kaldte en landbetjent, tilbage, for det er jeg helt sikker på at de vil blive rigtig glade for ude i Hornsherred, især i Skibby, hvor der er langt til politi.
Og i forhold til patruljering vil jeg bare lige gentage mit spørgsmål: Kommer der en fast patruljering i Hornsherred?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
I første omgang kunne det jo være interessant at stille det spørgsmål, så man kunne få det lidt mere uddybet.
Jeg vil sådan set også gerne være med til, at vi får det uddybet lidt mere.
Hvad er det, der er tankerne bag det?
Jeg har jo bare konstateret, at der er nedsat en arbejdsgruppe og lavet en rapport, hvor man kigger på, hvordan man organiserer politiets arbejde bedst muligt, og det gør den enkelte politidirektør så.
I folketingsgrupperne og i Folketinget sidder vi jo ikke normalt og afgør, hvordan inddelingen er i den enkelte kreds.
Og det er også derfor, det selvfølgelig vil være meget naturligt, hvis vi på et forligskredsmøde kunne få det her gennemgået nøjere.
Hvis spørgeren stiller et skriftligt spørgsmål, kunne man også få et længere skriftligt svar på, hvad tankerne har været bag det.
Men i bund og grund har jeg det sådan, at kredsene skal organiseres, så de drives bedst muligt og mest effektivt til gavn for borgerne.
Det må være det, man sidder med.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-07:
Først tak til ministeren for at besvare spørgsmålet her i dag, og tak, fordi ministeren har stillet sit beredskab til rådighed for de mange spørgsmål, jeg også har stillet igennem Folketingets Retsudvalg.
Det er noget, der bekymrer os rigtig meget lokalt, fordi vi jo kan se, at der allerede i dag er situationer, hvor politiet ganske enkelt ikke rykker ud.
Og alt andet lige er der en responstid, bl.a. for Frederikssund og Hornsherredområdet, som allerede i dag er meget høj.
Men det, vi også oplever lokalt, er, at uanset responstid – den bliver jo kun målt i de situationer, hvor politiet rykker ud – så er der altså mange situationer, hvor politiet i dag slet ikke rykker ud.
Vi hører jo fra politidirektøren i Nordsjællands Politi, at man gerne vil have patruljer på gaden nonstop, der hele tiden kører rundt og patruljerer og er til stede der, hvor borgerne er.
Man har allerede i dag et forsøg med den her zonepatruljering, som man gerne vil udbrede til at være en permanent ordning.
Men nu, hvor man allerede har det i dag, undrer det os selvfølgelig, at borgerne lokalt oplever, at der er situationer, hvor man altså ikke rykker ud, fordi der er for langt – fordi man har en patrulje eller to, der kører omkring Helsingør, som så skal til Frederikssund.
Så kan man jo godt se, at så har den røver eller den voldtægtsmand, eller hvad det kan være, allerede taget benene på nakken, og så er politiet ikke til stede, når man skal være der.
Så jeg vil gerne vide helt konkret, hvad det er, ministeren reelt vil holde øje med i forhold til responstiden, når vi allerede i dag kan se, at der er situationer, hvor politiet ikke rykker ud.
Vil ministeren tage kontakt til Nordsjællands Politi og bede om et svar på, hvordan vi kan gøre det bedre, så politiet reelt rykker ud i de tænkelige situationer, hvor det er nødvendigt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Tak for det.
Politiets organisering står ikke stille, fordi verden og kriminalitetsbillederne jo forandrer sig hele tiden, og det stiller hele tiden nye krav til, hvad vores politi skal kunne.
Derfor er det også vigtigt, at vores politi hele tiden overvejer, hvordan de bedst organiserer sig og indretter sig, lokalt som nationalt.
Man kan selvfølgelig være enig eller uenig i de konkrete dispositioner.
Men jeg tror ikke, at borgerne vil være tjent med, at vi prøver at få tiden til at stå stille.
Som jeg netop har svaret på, har jeg konkret vedrørende Nordsjælland Politi hæftet mig ved, at kredsen bibeholder stationerne i Helsingør, Frederikssund, Hillerød og Gentofte, at ekspeditionerne vil være åbne for borgerne i samme omfang som tidligere, og at der fortsat vil være udkørselssteder i Helsingør, Hillerød og Gentofte.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-07:
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at Nordsjællands Politi har fremlagt et forslag vedrørende en omstrukturering af politikredsen, der betyder, at Frederikssund og Helsingør ikke længere er udkørselssted for politiets udrykningskøretøjer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jeg vil altid gerne ud at køre.
Nu kender jeg i øvrigt godt Frederikssundsområdet, men man har jo altid godt af at blive frisket op, tror jeg.
Jeg er faktisk kommet deroppe i politisk sammenhæng, så det kunne være, vi skulle finde ud af sådan en tur en dag.
Men altså, sådan for at det hele ikke skal afhænge af min kalender, tror jeg, at vi sideløbende skal fortsætte med at snakke om at få det helt på plads, nemlig hvad der ligger bag organiseringen, og hvorfor man har gjort, som man har gjort.
Det synes jeg da bare vi skal tage en helt åben drøftelse af.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
I Dansk Folkepartis folketingsgruppe oplever jeg, at det er noget, man rigtig gerne vil diskutere, også hvordan det hænger sammen ude i politikredsene, og gerne hvordan økonomien hænger sammen.
Så det er selvfølgelig et spor, vi vil forfølge rigtig meget, for det skal vi have helt konkrete svar på.
Så jeg vil da gerne ud at køre, og nu vil jeg bare spørge ministeren, om han også vil med ud at køre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jeg skal ikke gå dybt ned i enkelthederne, for jeg vil ikke risikere at stå her og sige, at så gør vi lige det.
For det ville nok kræve, at jeg havde kunnet forberede mig lidt bedre, på den måde at forstå, at jeg kunne vide disponeringen præcis.
Mit indtryk er ikke sådan, at der nogle steder er faste patruljer, men at man til gengæld har patruljering bredt i kredsen.
Og det er sådan set det, vi skal gøre på en måde, så vi sikrer, at man kommer bredt ud og bilerne er til stede, hvor de er.
Så der er stadig væk tre udrykningssteder i Nordsjælland, og mon ikke de har tænkt sig godt om deroppe?
Det må vi jo følge.