runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Det er så også den formildende omstændighed, der er ved det, set fra mit synspunkt, nemlig at det bliver et grønt fradrag.
Noget andet, jeg godt vil spørge Venstres ordfører om, er, hvordan Venstre kan forsvare den her omfordeling, der er på gymnasieområdet, hvor man ender med at skære hårdt ned på fag som fysik, kemi og biologi, altså det område, der udgør rekrutteringen til de videregående naturvidenskabelige fag – der, hvor man jo henter arbejdskraft, som netop sikrer vækst og velstand i samfundet.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Så vidt jeg er orienteret om det udspil, handler det jo om inden for den samlede ramme at fordele midlerne på en bedre måde.
Vi har i årtier talt om, at vi skulle prøve at ligestille de ungdomsuddannelser, vi har i Danmark.
Det er sådan set et tiltag, vi laver nu.
Ud over det synes jeg også, det er klogt, at vi sikrer, at der også er et lille gymnasium de steder i Danmark, hvor der er relativt få elever.
Det hilser jeg sådan set velkommen.
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Tak for ordet.
Og tak til ordføreren fra Venstre for talen.
I Alternativet deler vi jo Venstres ambition om, at børnefamilier skal opleve mere fleksibilitet i deres liv.
For os er ambitionen lidt bredere end det, så det gælder for alle danskere; muligheden for at prioritere sin tid bedre vil vi gerne fremme.
Mit spørgsmål er, om den her ambition fra Venstre også er en form for opgør med de mange arbejdsudbudsreformer, som Venstre jo har stået i spidsen for de sidste mange år, herunder f.eks. sådan noget som su-reformen, der presser unge igennem uddannelsessystemet, forkortelse af uddannelser og dagpengereformer.
Alle de her reformer er jo noget, der presser danskerne rigtig meget i forhold til brugen af deres tid, så jeg vil gerne spørge ind til, om Venstre her også signalerer en anden retning for partiet.
Charlotte Munch (DD), 2024-09-10:
Så skal jeg forstå det sådan, at Frederik Vad ikke mener det længere?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Det er nemlig en svær øvelse, og jeg tror, de fleste af os er enige om, at det er nemmere at pege på, hvilke opgaver der skal væk, så man derefter får behov for færre offentligt ansatte.
Kan Socialdemokratiet ytre en holdning til det konkrete forslag fra Liberal Alliance om en bindende bureaukratilov?
Vi har foreslået, at vi forpligter hinanden på det, så vi netop har det her konstante fokus på at få nedbragt bureaukratiet, for jeg tror, at vælgerne er lidt trætte af at høre os alle sammen snakke om det, men ikke se det ske.
Så hvis vi kunne forpligte os på nogle bindende mål for at få nedbragt bureaukratiet og få nedbragt mængden af lovgivning, tror jeg faktisk, at vi kunne komme noget længere end de 1.000 ansatte, som Socialdemokratiet har foreslået.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Nu har jeg været i politik i rigtig mange år, og hvis der er noget, jeg ved, så er det, at det at sætte bureaukratiske mål meget sjældent fører til noget som helst, og Liberal Alliances forslag er jo bare en bureaukratisk måde at gå til tingene på.
Det, der batter noget, er at være konkret.
Man havde et følg eller forklar-princip.
Det er det samme, som regeringen gør nu sammen med kommunerne; det er en opgave, hvor kommunerne er kommet ind med konkrete forslag.
Så jeg synes, at Liberal Alliance skal være konkrete i stedet for at tale om sådan nogle lidt fluffy mål.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu nævnte ordføreren selv økonomiaftalen, og hvis man kigger rundt i kommunerne og lytter til det, de har sagt så sent som i dag, hvilket DR kan berette om fra bl.a. Hjørring Kommune, så må man sige, at der ikke er ret mange steder, hvor man faktisk synes, at det her er en markant investering i velfærden.
Det er en aftale, selv med det ekstra finansieringstilskud, som regeringen laver nu, der faktisk kun delvis vil lukke nogle af de huller, der er.
Mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører er: Hvordan kan man på den ene side sige, at økonomien i Danmark er bomstærk – hvad den er, og hvad der er godt – mens man så samtidig ikke leverer den regulære saltvandsindsprøjtning til velfærden, som der er så meget brug for på ældreområdet, skoleområdet, det brede sundhedsområde og på det specialiserede socialområde osv.?
Hvordan kan man sige, at en delvis lukning af huller, som er svær at mærke ude i kommunerne, i virkeligheden er en markant investering i velfærden?
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Jeg kan måske godt undre mig lidt, for det er meget kort tid siden, at vi lavede en budgetaftale i landets største kommune, nemlig Københavns Kommune, og Enhedslisten er en del af den budgetaftale, og den budgetaftale indledes med følgende sætninger: »Med en ekstraordinær god økonomiaftale mellem kommunerne og regeringen følger et ansvar for at udvikle og fremtidssikre københavnernes velfærd.
Partierne har i aftalen afsat historisk mange midler til at løse en række strukturelle udfordringer og ekstraudgifter på velfærdsområderne i Københavns Kommune.«
Jeg kan da bare undre mig lidt over, at Enhedslisten i Københavns Kommune synes, det her er så godt, når jeg skal høre på spørgsmål som dem, som fru Trine Pertou Mach har fremført.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Vi har indgået en god aftale i København.
Det ændrer bare ikke ved pointen i mit spørgsmål, som går på, hvordan det ser ud rundtomkring i landet.
Der er meget stor forskel, og det var en af de tidligere spørgere også inde på – der er meget stor forskel.
Borgmesteren i Hjørring Kommune ville ikke sige, at det her var en ekstraordinært god situation.
Der kan lukkes nogle huller nu og her, men man sidder faktisk rundtomkring i kommunerne og skal vælge mellem, om man skal prioritere ældreområdet, skoleområdet eller det specialiserede socialområde.
Er det værdigt for et socialdemokratisk ledet velfærdssamfund i 2024, når økonomien nu er bomstærk?
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er enormt bekymret for ældreområdet ude i vores kommuner.
Vi hører dagligt om kommunalpolitikere, der er ude at fortælle om nogle af de beslutninger, man sidder med nu, når man laver budgetter.
Det betyder færre bade, mindre tid til rengøring og vel bare mindre tid til det at være menneske, når man er ude at udføre den her opgave og passe på vores ældre.
Samtidig er der organisationer, som skovler skattepenge ind.
Alene Mellemfolkeligt Samvirke tegner sig for over 120 mio. kr. om året.
Så har man ikke lagt krydset helt forkert i den offentlige sektor?
Og vil Socialdemokratiet ikke være med til at sikre, at vi tager nogle af pengene fra de her organisationer, hvis frontfigurer i øvrigt uddeler antifeministisk materiale og alt mulig andet, og giver dem til vores ældreområde?
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Vores udviklingsbistand er jo fastlagt til at være 0,7 pct. af bnp, og den reguleres i forhold til det.
Det betyder faktisk, at der for 2025 på grund af de reguleringsmekanismer, der er, er afsat lidt færre penge til udviklingsbistand.
Det skyldes de reguleringer, der foretages løbende.
Man kan altid diskutere, hvilke organisationer der skal have midler.
Det synes jeg er en helt fair diskussion at tage.
Det må man gøre i regi af den forligskreds.
Men det ændrer ikke på, at regeringens politik er at leve op til FN's målsætning om 0,7 pct.
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Vi er jo Folketinget, og det betyder, at det er os, der bestemmer, hvor meget vi vil afsætte til de forskellige dele af vores samfund, altså hvor meget vi vil afsætte til de forskellige poster.
Det bestemmer vi.
Det er vores beslutning, hvor meget vi vil bruge.
Derfor er jeg måske også en lille smule skuffet over det svar, jeg får fra Socialdemokratiets ordfører, for jeg havde jo egentlig håbet, at han havde sagt: Top!
Kom, Dansk Folkeparti, og lad os lave en aftale, hvor vi sparer massivt på nogle af de her organisationer, hvor man må sige, at noget af det, der flyder ud af dem, er rent venstreorienteret propaganda, og at noget af det også er antisemitisk, og lad os bruge dem på nogle mennesker, som fortjener en ordentlig tak, nemlig de ældre.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Det skal man jo ikke tage fejl af.
Men det ændrer ikke på det helt grundlæggende, at det væsentlige jo er, at vi sikrer, at der bliver tilført flere midler til ældreområdet, til velfærden i det hele taget, og at der også er lavet, synes jeg, en rigtig god rammeaftale omkring, hvad der skal ske på ældreområdet, og det betyder afbureaukratisering, faste teams og mange andre gode initiativer.
Konklusionen er i hvert fald, at alle de gange, fru Trine Pertou Machs parti har været med til at lave en finanslov under forskellige socialdemokratisk ledede regeringer, har der aldrig været en så god økonomiaftale som den, der er lagt op til for 2025.
Så anerkender vi fuldstændig, at der er nogle kommuner, som har haft svært ved at leve op til den serviceramme, som de har mulighed for at udnytte, fordi de har haft likviditetsproblemer.
Det er så derfor, at der er tilført ekstra likviditet.
Løser det alle kommuners problemer hele vejen igennem?
Men udgangspunktet er langt bedre, end det har været i de forgangne 15 år.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Mange tak, og tak for talen, som egentlig var et rigtig fint rids af det finanslovsforslag, som regeringen har fremsat.
Jeg synes jo, at ordføreren kommer rigtig godt ind på den bomstærke økonomi, både i forhold til kontrol med inflationen og i forhold til beskæftigelse og den lave ledighed.
Man hvad er det så, vi skal bruge den stærke økonomiske situation til?
Hvis man spørger mig og Radikale Venstre, kunne det jo være at investere i uddannelse.
Derfor undrer det greb, som man med finanslovsforslaget her har taget vedrørende de almene gymnasier, mig.
Jeg tænker jo særlig på det her taxameter og omfordelingen, og hvordan man faktisk kommer til at skære ned på nogle af de vigtige fag – biologi, fysik og kemi – på gymnasierne.
Så det er jo en straf eller et angreb på erhvervslivet, på vækst og på velstand også i fremtiden.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Vi står jo selvfølgelig fuldstændig ved, at vi f.eks. har styrket skattevæsenet, og at politiet får tilført yderligere ressourcer osv.
Men derfor skal vi selvfølgelig også kigge på, om der er nogle opgaver, som vi kan fjerne, og hvor vi kan lave et egentligt opgavebortfald.
Og det er jo her, hvor man må sige at det kan være nemt at tale om det, men at det i praksis kan være ret svært.
Nu er regeringen kommet med en plan for 1.000 konkrete årsværk, som bortfalder, og det kan vi også se giver forskellig debat.
For nogle af de opgaver er jo nogle, som nogle føler stærkt for.
Det kan vi også se af den offentlige debat.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Antallet af administrativt ansatte i staten er vokset med 28 pct. siden 2017.
Det svarer i gennemsnit til ca. 3.000 ekstra om året.
Nu er regeringen ude og vil spare 1.000 administrativt ansatte væk.
Er det ikke lidt uambitiøst, taget i betragtning at man har ansat 3.000 flere om året bare siden 2017?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for talen.
Ordføreren siger, at Danmark har en bomstærk økonomi, hvilket jo er rigtigt og positivt, og det kan man også se på, at man i god socialdemokratisk stil så bruger løs af pengene.
Væksten i den offentlige sektor er historisk høj; den er fire gange så høj, som den var under Helle Thorning-Schmidts regering for nogle år siden.
Udviklingsbistanden er steget med 4,8 mia. kr. siden 2022.
Der er 2.900 flere statslige arbejdspladser.
Så jeg vil egentlig bare spørge ind til, om det egentlig er de rigtige prioriteringer, man så laver.
Er det det rigtige, man bruger pengene på?
Og så kan man måske lige forklare det en gang mere: Hvorfor var der så stort behov for at afskaffe store bededag?
Hvis økonomien er så bomstærk og man kan åbne posen og bruge penge til højre og venstre, hvorfor er det så, danskerne ikke kunne beholde deres helligdag?
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Man kan jo vende spørgsmålet om og spørge, hvor lidt Danmarksdemokraterne og Dennis Flydtkjær vil investere i vores nære velfærd.
Jeg tænker ikke, at Danmarksdemokraterne er uenige i, at vi prioriterer forsvaret og vi prioriterer investeringer i at kunne støtte Ukraine.
Jeg har sågar bemærket, at Danmarksdemokraterne også har støttet det aktstykke, som sikrer, at der kan laves et udbud af, hvordan fremtidens flybetjening skal være for kongehus og ministre.
Det er jo ikke en ny opgave.
Det er noget, man har gjort hele vejen igennem.
Så spørgsmålet kan jo i virkeligheden rettes direkte tilbage: Hvor lidt forestiller Danmarksdemokraterne sig at der skal bruges på velfærden?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for det.
Det interessante i det svar er jo, at alle de ting, jeg nævnte, ikke er i den nære velfærd; det er 4,8 mia. kr. i udviklingsbistand og 300 mio. kr. til en flyver til regeringen.
I regeringsforslaget er der sågar 20 mio. kr. til, at man kan komme mere i teateret.
Altså, er det den borgernære velfærd?
Eller det er 2.900 flere statslige arbejdspladser alene i den her valgperiode, og de sidste 6 år er det 16.000 flere i staten.
Det er altså ikke ude i kommunerne.
Det er ikke i hjemmeplejen; det er ikke sygeplejersker.
Så mit spørgsmål til Socialdemokratiet er jo igen: Bruger man ikke pengene forkert?
Vi har en sund økonomi.
Det er godt.
Men skulle man ikke lige prioritere lidt i pengene i stedet for bare at åbne kassen og bruge løs?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Økonomien er bomstærk, siger ordføreren.
Pengene fosser ind i statskassen.
Det er jo rigtigt, og derfor tror jeg også, der er rigtig mange borgere i det ganske land, som undrer sig over, hvorfor de ikke kan mærke det i deres dagligdag.
Hvorfor står en specialskole i Kolding for børn med autisme til at skulle lukke efter det ekstraordinære tilskud, som finansministeren har meddelt?
Det er jo, fordi velfærden har været underfinansieret over mange, mange år, og derfor burde man med en socialdemokratisk ledet regering forvente, at der kom den investering, der skulle til, så man ikke skal lukke en skole for autistiske børn i Kolding, og så man ikke efter de her tilskud stadig væk kan se sparebudgetter i Lemvig, i Halsnæs og alle mulige steder.
Hvordan kan det være, at man under en socialdemokratisk ledet regering kan se alle de her sparebudgetter rundtomkring i kommunerne?
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, fru Lisbeth Bech-Nielsen, især fordi det konkrete eksempel, som ordføreren fremfører, jo er et, synes jeg, ret godt eksempel.
Som jeg forstår debatten i Kolding, har der været en diskussion af – det her er, hvad jeg har fra de offentlige medier – om man skulle afvikle noget gæld, og det har et flertal uden om den siddende borgmester i Kolding jo så, som jeg forstår det, besluttet sig for i går ikke at gøre og i stedet for netop prioritere netop den skole, som ellers stod til at lukke.
Og det er jo et udtryk for, at man har en mulighed for at kunne prioritere tingene lokalt.
Når jeg ser på nogle af de budgetforlig, der allerede er indgået rundtomkring i kommunerne, om det er i Aabenraa, om det er i Morsø, om det er i Rødovre, eller om det er i Københavns Kommune, så peger det jo i retning af, at velfærden styrkes.
Især hvis man læser Københavns Kommunes budgetaftale, som SF også er en del af, understreges det netop, at man har haft muligheden for at kunne prioritere velfærden.
Så nogle af spørgsmålene må man jo også stille til kommunerne.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Problemet er jo netop, at landets kommuner er stillet så utrolig forskelligt, når det angår likviditet, når det angår gæld, og når det angår servicelofter.
Derfor sagde borgmesteren i Kolding også netop, at hvis man ikke lavede det her sparekatalog, ville man få en sanktion, fordi man blev ramt af serviceloftet.
For det kan godt være, du har penge i kassen, men du bliver ramt af et serviceloft.
Og fordi landets folkeskoler f.eks. er slidt ned og man ikke kan fikse dem, kan det godt være, man får et ekstraordinært tilskud, men det nytter ikke noget alligevel.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Konkret har en udfordring for ganske mange af de kommuner, som har fået en betydelig stigning i deres serviceramme som en del af økonomiaftalerne, været, at de har haft svært ved at udnytte det løft, fordi de ikke har haft likviditeten til det.
Det er så derfor, regeringen den 30. august meddelte, at der kom yderligere 2,5 mia. kr. i likviditetstilskud.
Jeg kan ikke sige, i hvilket omfang det har påvirket Kolding.
Jeg kan bare konstatere, at der er lavet en budgetaftale i Kolding, som betyder, at den pågældende institution ikke skal lukkes eller sammenlægges.
Men det præcise indhold må man jo spørge Kolding Kommune om.
Det, man skal sætte ord på, er jo så, hvad det er, man bruger pengene på.
Jeg synes, det er den rigtige prioritering, at vi f.eks. lægger op til at bruge flere penge på politi og anklagemyndighed.
Fører det til, at der kommer flere medarbejdere?
Ja, det vil det i sagens natur gøre.
Det synes jeg giver rigtig, rigtig god mening.
Man kan jo egentlig undre sig over, at nogle af de elementer, som hr. Dennis Flydtkjær fremhæver, er nogle, som Danmarksdemokraterne støtter.
Altså, hvorfor støtter man det, hvis man er imod det?
Jeg opfatter det ikke som et angreb.
Jeg opfatter det som en naturlig ting, at man langt om længe får lavet en reform af det her taxametersystem, så vi ikke skal gå ind og lave lappeløsninger finanslov for finanslov i forhold til udkantstaxameteret, og så vi ligestiller de forskellige typer af ungdomsuddannelser på også det område og sikrer, at der gives incitament til, at man kan lave fælles campusløsninger og forskelligt andet.
Det er en reform, som har været længe undervejs, og som mange har talt om.
Det håber jeg selvfølgelig også at flertallet i Folketinget kan se det fornuftige i.
Mig bekendt har organisationerne, som der henvises til, fået den besked fra ministeriet, at man ønsker at adressere det i SSA-forliget.
Så jeg synes da, det er ærgerligt, at den viden ikke også er blevet delt med Folketingets partier.
Det ville man jo have haft muligheden for, hvis man havde indkaldt til de tekniske gennemgange.
Så det vil jeg anbefale at man gør forud for næste års finanslovsdebat.
Mona Juul (KF), 2024-09-10:
Tak for det, og tak for talen.
Det er altid spændende, når vi skal i gang med finanslovsforhandlingerne, at høre, hvordan regeringen står: Hvordan står arbejdsfællesskabet?
Hvordan ser det ud i regnearket?
Jeg tænker, at jeg har lyst til at spørge, hvordan det egentlig ser ud i det der regneark, sådan helt konkret.
For man øger de offentlige udgifter, og man er meget glad for, at tidligere tiders reformer ligesom gør, at økonomien i dag er bomstærk, men hvad er det så egentlig i regnearket, der gør, at vi skal fortsætte den vækst, der er behov for, i det private erhvervsliv, for at vi kan sikre, at der er hænder og hoveder nok i den offentlige sektor?
For jeg kan jo se, at regeringen her har lyst til at øge den offentlige sektor igen og igen.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Jeg har også vanskeligt ved at forestille mig, at Konservative vil være uenige i, at der skal bruges et ret stort beløb på eksempelvis politi og på domstole og Politiets Efterretningstjeneste.
Jeg synes, det er meget naturligt at gøre det i den situation, der er nu.
Så kan man sige, at hvis det er sådan, at der er nogle steder, hvor man synes der bruges for meget – det kunne være, Konservative syntes, der skulle bruges mindre på den nære velfærd ude i kommunerne – så synes jeg da, at man også skal tage en snak med de konservative borgmestre, som jeg synes har været meget verbale i forhold til at have et ønske om, at der skal bruges flere penge på den nære velfærd.
Det er en efterspørgsel, som den her regering jo så også lever op til.
Mona Juul (KF), 2024-09-10:
Det er jo næsten et frækt svar, ordføreren kommer med her.
Der er jo ikke nogen, der ønsker, at den nære velfærd skal være mindre.
Men vi ønsker, og det tror jeg alle borgere i det her land gør, at den nære velfærd bliver relevant og ordentlig, og at der rent faktisk bliver leveret den service, som vi hver især føler vi betaler ind til i fælleskassen.
Så det er virkelig, virkelig ikke godt at svare på den måde, og slet ikke når nu den her regering, på trods af at man har ansat 12.400 flere i den statslige administration, kun kan finde 1.000 stillinger som besparelse, og at man så i samme anledning f.eks. vælger at tage ældrerådet ud.
Hvad har det på nogen som helst måde med statslige besparelser på den store klinge at gøre?
Carl Valentin (SF), 2024-09-10:
Det kan vi da sagtens gøre, og jeg kan forsikre ordføreren om, at jeg også kommer til at stille det her spørgsmål til ligestillingsministeren, for jeg synes, det er et ret stort problem.
Grunden til, at man havde den bevilling, man havde, er jo, at der er noget rådgivning og nogle støttetilbud, som hjælper nogle af de her meget sårbare mennesker, som er lgbt+-personer; det er nogle af de mennesker, som er allermest sårbare overhovedet.
Det undrer mig lidt, at Socialdemokratiets finansordfører ikke har lyst til at svare på det, for jeg synes, det er et meget stærkt signal, man sender til miljøet, med den her nedskæring, som også kommer til at have konkrete konsekvenser.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Mig bekendt omfatter den seneste økonomiske plan fra Konservative en ret beskeden vækst på 0,13 pct.
Og det kan jo kun lade sig gøre, hvis der er rigtig meget af det, som den her regering lægger op til, som ikke bliver gennemført, herunder at styrke den nære velfærd.
For man kan naturligvis ikke styrke den nære velfærd i kommuner og regioner og sørge for, at der kommer penge til ældreplejen og vores sundhedsvæsen, hvis man kun har en vækst på 0,13 pct.
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
Ordføreren siger, at det går rigtig godt i økonomien.
Og det er jo rigtigt; det gør det, når vi kigger bredt på det, specielt måske også for dem oppe i toppen af samfundet.
Problemet er bare, at der også er nogle i vores samfund, der ikke mærker noget til det her og slet ikke har mærket den fremgang.
Det gælder ikke mindst vores folkepensionister og førtidspensionister, som jo på grund af inflationen har fået udhulet deres indkomster markant, og som på ingen måde har genvundet den købekraft, de havde bare sådan tilbage i 2019.
Og den her finanslov efterlader fuldstændig de folkepensionister og førtidspensionister på perronen, fordi den her regulering af deres ydelser kommer senere.
Så mit spørgsmål er egentlig meget enkelt.
Er det acceptabelt, eller vil Socialdemokratiet være med til at finde penge til at fremrykke reguleringen af folkepensionen, sådan som Ældre Sagen har foreslået, med f.eks. 5 pct. oven i den regulering, der er lagt op til?
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Nu er det ikke en del af finanslovsforslaget, for det er noget, der allerede er besluttet.
Men pr. 1. januar 2025 er det således, at den cirka fjerdedel af de danske folkepensionister, der alene har folkepensionen og ældrechecken og ikke andre indkomstmuligheder, får en markant fremgang i deres ældrecheck.
Det er en del af den skatteaftale, som blev lavet, og som jeg er glad for at vi har fået på plads.
Man kan selvfølgelig sige, at det kun gælder for de dårligst stillede pensionister, og det er rigtigt – ja.
Men det er dog immer væk nok så væsentligt, og jeg er også glad for, at et ganske bredt flertal i Folketinget bakker op om det.
Hvordan man skal indrette fremtidens regulering, kan man altid diskutere.
Det er jo så det, vi ser nu, men jeg er glad for, at vi sikrer en højere ældrecheck.
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
I Enhedslisten er vi også rigtig glade for den aftale, vi har lavet om at hæve ældrechecken.
Men som ordføreren selv er inde på, er det jo kun hver fjerde folkepensionist, og det er alle folkepensionister, herunder mange med meget lave indkomster, nogle af de laveste indkomster i det her land, som har oplevet en massiv udhuling af deres indkomst.
Lige nu oplever alle andre danskere fremgang, bare ikke lige folkepensionisterne og førtidspensionisterne.
Så man kunne jo f.eks. overveje, om de skattelettelser, regeringen har lagt op til at gennemføre næste år, kunne skydes bare et år, så vi i stedet for kunne regulere folkepensionerne og førtidspensionerne.
Det ville da være udtryk for solidaritet – noget, som i hvert fald historisk har været en værdi hos Socialdemokratiet.