runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-04:
Jeg tror, det er en opdeling, der eksisterer i hr. Mikkel Bjørns hoved, og jeg tror ikke, at det altid er så åbenlyst, at man opfordrer til bestemte handlinger, når det er terrorbilligelse, men måske mere en sympati med den aktion, som er foregået.
Jeg synes jo, at det er mindst lige så slemt, når man udsætter hele folkeslag eller racer – nu er det jo meget jøder, vi har diskuteret her i dag – for grov og forhånende og nedsættende behandling med ord.
Det startede med ord, og det endte med »ord« med et M foran, nemlig mord.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Det er jo egentlig rimelig åbenlyst.
Jeg mener også, det skal være ulovligt at opfordre til at udøve vold mod andre mennesker, men jeg mener ikke, det skal være ulovligt at komme med grove bemærkninger om andre mennesker.
Det er jo sådan set en ret klar og tydelig forskel, altså at der i terrorbilligelse er en opfordring til handling eller i hvert fald en billigelse af vold og ulovlige handlinger.
Det er ulovligt og bør være det, men det at komme med grove bemærkninger om andre mennesker, hvor upassende det end måtte være, mener jeg ikke bør straffes med lovgivningens lange arm.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-04:
Jeg har overtaget for fru Mai Mercado, som normalt er den rigtige ordfører på området her.
Vi vil gerne starte med at sige tak til Enhedslisten for at fremsætte forslaget om at hæve maksimumsbeløbet for alment byggeri i Hovedstadsområdet og Aarhus Kommune.
Til at starte med vil jeg sige, at det jo virker lidt underligt, at vi her skal diskutere en permanent regel for to udvalgte byområder, og man kan spørge sig selv: Hvorfor dækker forslaget ikke hele landet, eller hvorfor dækker det ikke i en tidsperiode?
Udfordringen med, at det er dyrt at bygge lige nu, er naturligvis særlig centreret i de to største byer, men det er alle former for byggeri jo.
Og derfor mener vi ikke helt, at forslaget hænger sammen, for det rammer alle personer og alt byggeri i alle boligformer.
Når vi så kigger på København, er der jo i dag et forholdsvis højt niveau af almennyttige boliger.
Derfor kan det bekymre lidt, når den sidste sætning i bemærkningerne til beslutningsforslaget lyder: Hvis flertalsregeringen vil have bygget flere almene boliger, kan maksimumsbeløbet hurtigt hæves.
For lige nu er der jo kun 19 pct., der bor i en ejerbolig i København, selv om der faktisk er 70 pct., der gerne ville.
Så i en udvikling med endnu flere almennyttige boliger kommer vi til at presse de øvrige ejerformer, herunder andelsboliger, som er meget populære.
København skal være en blandet by, også når det kommer til boligformer, og der må være andre greb til at drive udviklingen samlet set i den retning.
Konservative kommer ikke til at støtte forslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Jeg kan berolige den vikarierende ordfører med, at SF og Enhedslisten har formuleret et beslutningsforslag, der vil vil give kommunerne mulighed for, at man også i lokalplaner kan definere, at der skal opføres ejerlejligheder.
For det er en meget uheldig udvikling, vi er kommet ind i, at man i en række større byer kan tjene større penge på at opføre noget, som er privat udlejning til markedsleje, end på at opføre ejerlejligheder, som så bliver solgt med måske en fortjeneste en enkelt gang.
Det er der mindre profit i end at have en udlejning til markedsleje hen over mange år.
Så ordføreren kan se frem til, at der kommer et beslutningsforslag, som åbenbart ligger inden for det, De Konservative gerne vil have.
Så vil jeg sige, at hvis man hæver rammebeløbet i København og Århus, er det jo noget, der løser problemerne i her 2025 og 2026, så der bliver opført lidt flere almene boliger.
Det er ikke, fordi det er det store ryk fremad; det er et spørgsmål om at løse et akut problem.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-04:
Det forslag vil vi se frem til at se, altså det andet forslag.
Men vi ville nok have set allermest frem til, hvis det ligesom var en samlet strategi, så vi ikke er inde og sådan nålestiksoperere hver gang i stedet for at se på, hvordan vi løser det samlet.
For der er ingen tvivl om, at udviklingen i den ene boligform påvirker de andre boligformer.
Carl Andersen (LA), 2025-04-04:
Mange tak.
Med dette forslag vil Enhedslisten have os til at hæve maksimumsbeløbet for alment boligbyggeri i hovedstadskommunerne og i Aarhus inden udgangen af 2025.
I dag er maksimumsbeløbet differentieret imellem hovedstadskommunerne, 15 udvalgte større provinskommuner og øvrige provinskommuner.
Forslagsstillerne vil bl.a. løfte Aarhus ud af denne gruppe og derved give den en særstatus.
Det synes vi skaber en unødig forvirring og forskelsbehandling.
Liberal Alliance erkender dog, at byggeomkostningerne er steget, men vi konstaterer også, at maksimumsbeløbene løbende justeres for at følge med udviklingen.
Om de bliver justeret, fuldstændig som de skal, er der noget, der tyder på ikke er tilfældet.
Men det er jo det, vi håber på at kunne få en god snak med regeringen og de øvrige partier om, når vi på et eller andet tidspunkt forhåbentlig skal til en boligpolitisk forhandling, som vi glæder os til at blive indkaldt til.
Samtidig skal vi jo også bemærke, at priserne særlig drives op af politisk pålagte krav om mere grønt og bæredygtigt byggeri, som kun strammes yderligere i fremtiden.
Vi ser også, hvordan nye byggekrav gør byggeriet mindre billigt.
Det er en balance, som vi meget gerne vil kigge på.
Derfor glæder vi os til den gennemgribende revision af bygningsreglementet, som er på vej.
Det er en revision, hvor Liberal Alliance kæmper for at gøre det enklere, billigere og mere fleksibelt at bygge, også for den almene boligsektor.
Det er en løsning, som reelt sikrer billigere boliger, både i hovedstaden og i Aarhus, men faktisk også i hele landet, uden at hæve et loft, som er til ugunst for skatteyderne.
Maksimumsbeløbene er nemlig til for at sikre, at de almene byggeprojekter holder sig inden for en økonomisk ramme, der retfærdiggør skatteydernes medfinansiering.
Det er en bremse for unødige udgifter og et værn for, at almene boliger, der er skattefinansieret, reelt forbliver billige og ikke bare billigere end private alternativer.
Enhedslisten vil med dette forslag løsne denne bremse, men vi spørger: Hvorfor skal skatteyderne betale mere, så helt almindelige danskere kan bo billigere?
Vi har ikke noget imod, at fællesskabet målrettet hjælper mindrebemidlede borgere med husly, f.eks. igennem boligstøtte, men vi er grundlæggende imod, at skatteyderne skal finansiere en hel boligsektor.
Liberal Alliance har en anden vision for den almene boligsektor; vi vil sætte den helt fri.
Vi vil afskaffe maksimumslofter, kommunal anvisningsret og politisk styring af Landsbyggefonden.
Vi vil have, at boligforeningerne agerer frit på markedet uden detailregulering fra Christiansborg eller kommunalbestyrelserne.
Det kræver naturligvis, at vi fjerner det årlige grundkapitaltilskud og omprioriterer de penge til andre indsatser.
En friere almen sektor vil levere billigere boliger uden at belaste skatteyderne.
Enhedslistens forslag går i den modsatte retning.
Derfor kan Liberal Alliance ikke støtte beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Hvis man vælger at lytte til borgmestre, der sådan set ønsker, at man løser et problem i Københan og Århus, så er det jo ikke, fordi vi kommer med en boligpolitik, som dækker alle områder.
Så er vi helt rigtigt inde med kirurgisk præcision for at løse et problem, som flere borgmestre i København har gjort opmærksom på.
Det er derfor, at hvis man vedtaget det her forslag, skal boligministeren udstede en bekendtgørelse, som skal i høring, og så kører vi derfra.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-04:
Nogle borgmestre, ja, har haft den holdning, ikke alle borgmestre i København.
Der har været stor uenighed.
Jeg er godt klar over, at der er en tidligere overborgmester, der har haft de holdning, men det er ikke et samlet billede for byen som sådan.
Lotte Rod (RV), 2025-04-04:
Tak til forslagsstillerne for at tage et vigtigt problem op, nemlig hvordan vi sikrer, at vores byer er blandet.
Vi er jo rigtig mange, som er meget utålmodige for at få nogle boligforhandlinger.
Mine egne folk i København med Christopher Røhl i spidsen har lavet et stort boligpolitisk udspil netop for at tage fat på nogle af de her ting.
Så jeg synes, det er godt, at vi også får diskussionen i salen i dag, for det er et problem.
I København er det så dyrt at bo, at for nogle medarbejdere er det simpelt hen for dyrt til, at man kan bo i kommunen.
Det er også et problem for unge, enten på studie- eller på lærlingebudget, at kunne bo i byen.
Noget af problemet hænger selvfølgelig sammen med, at der de seneste år nærmest udelukkende er blevet bygget private udlejningsboliger, og at det ikke går så godt med at leve op til målet om, at en fjerdedel af det nye byggeri skal være alment.
Der bliver også bygget meget få ejerboliger i København, hvad nogle også har været inde på, og prisniveauet er simpelt hen for højt, i forhold til hvad forskellige former for medarbejdere har råd til at betale.
Så selv når renten stiger, kommer den store efterspørgsel til at holde prisen oppe, og den skævvridning af markedet, som jo blev drevet af Anders Foghs boligskattestop, er faktisk aldrig blevet overvundet.
Samtidig gør de finansieringsmodeller, vi har i dag for andelsboliger, at det de facto er umuligt at føre nye andelsboliger.
For det første skal der være en balance mellem de forskellige former i byen, altså mellem almen, privat udlejning, andel og ejer, og vi ser gerne, at der skal være nogenlunde lige meget af hver, altså en fjerdedel af hver type bolig.
For det andet skal vi også have nogle byer, hvor alle mulige forskellige kan være der og der er boligtyper til det, altså til unge, til børnefamilier, til singler, til ældre og til bofællesskaber.
For det tredje skal der være en økonomisk balance, som jeg sagde, sådan så alle mulige forskellige medarbejdere også har råd til at bo i byen.
Enhedslisten har så fremsat et forslag her i dag.
Noget af det, som vi selv siger i vores udspil, er, at vi tror på, at hvis det skal lykkes os at leve op til målet om de 25 pct.s alment, så skal vi have en større samtidighed i, at når man bygger privat, så skal man også med det samme samtidig med bygge alment.
Derfor tror vi på, at noget af det, som vil have den største effekt, i virkeligheden er, at man pålægger bygherren for de 75 pct. privat byggeri, at de 25 pct. alment bliver bygget samtidig.
Så jeg vil meget gerne være med til at kigge på det, som bliver foreslået her i dag.
Jeg kan også godt lytte mig til, at det vil regeringen overhovedet ikke, så jeg ved ikke, hvor langt vi kommer lige med forslaget i dag.
Jeg ved ikke, om forslagsstillerne kunne være med på, at vi forsøger at skrive en fælles tekst.
Måske kan vi bruge den her anledning til at lægge endnu et pres på regeringen, så der snart bliver indkaldt til nogle forhandlinger, så der kommer til at ske noget.
Heidi Bank (V), 2025-04-04:
Tak for det.
Jeg blev egentlig bare lidt nysgerrig på det udspil, som ordføreren står og nævner i forhold til det her med en fjerdedel til hver boligform.
Kan ordføreren svare på, hvorfor man har sat sig på en fjerdedel til hver type boligform?
Lotte Rod (RV), 2025-04-04:
Det er ud fra de principper, som jeg også sagde før, med, at vi ønsker, der skal være en balance i byen, sådan at der er forskellige tilbud til forskellige mennesker, og sådan at der er jo både er noget til studerende, så der er noget til børnefamilier, og så der er til singler, til ældre og til bofællesskaber, og at der skal være den her økonomiske balance i det, så forskellige medarbejdertyper skal kunne have råd til at bo i byen.
Derfor er det så afgørende, at vi, når vi i dag diskuterer, hvordan vi får mere alment, så også diskuterer, hvordan vi også får flere ejerlejligheder, sådan at det netop bliver blandet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-04:
Jeg er nødt til lige at kommentere noget af det, ordføreren fik sagt om affolkning af landdistrikterne, for på mig lød det, som om ordførerens argument var, at hvis der bliver bygget billige boliger i byerne, som folk har råd til, så flytter de jo ind til byerne, og det vil skabe affolkning på landet.
Det er da et land, der knækker fuldkommen over, hvis man ikke har muligheden.
Man er da nødt til at have nogle investeringer i landdistrikterne, der gør, at det er attraktivt at bo der, og at det ikke er, fordi man ikke har mulighed for at bo i byerne.
Så siger ordføreren, at det her vil lede til højere huslejer.
Altså, det vil jo lede til højere huslejer i den almene boligsektor, men det vil lede til lavere huslejer i byerne samlet set, for opførelsen af en almen bolig vil være billigere end af en privat udlejningsbolig.
Så det her gør jo netop, at folk med almindelige indkomster vil få den fleksibilitet, der gør, at de både kan bo på landet og i byerne, som det ellers kun er dem, der har en bolig i København, der har i dag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Jeg tager den sidste præmis først.
Det ser ud, som om det er billigere at bo i en almen bolig end en privat bolig i København, så ja, det er jo fuldstændig rigtigt.
Det er også derfor, vi siger, at vi anerkender, at der er en problemstilling i forhold til alment boligbyggeri i København, og derfor bør det være midlertidigt.
Men at vi skal tvinge folk til at bo ude på landet, fordi der ingen boliger er i København, er jo ikke det, Danmarksdemokraterne siger.
Jeg siger bare faktuelt, at der er et pres fra land mod by i forvejen, og man kan sige, at når Danmark uden for byerne kan se ind i, at alle arbejdspladserne forsvinder, og at fiskeriet skal lukkes og landbruget skal lukkes – alt andet skal lukkes, vi har ingen arbejdspladser tilbage – så gør det, at man ikke kan komme til København, hvor alt det gode er, og hvor vi godt kan finder ud af at hjælpe danskerne, at man ikke flytter fra landdistrikterne nu.
Så det var bare en konstatering af, at hvis ikke du har et job, når du bor uden for de store byer, og du ikke har nogen fremtid, så flytter du selvfølgelig til byen, hvis der er flere boliger.
Lige nu begrænses det selvfølgelig af, at du ikke har et sted at bo i byen.
Så det er jo ikke, fordi danskerne skal tvinges til noget.
Danmarksdemokraterne er et blåt parti, og vi går modsat SF ind for, at folk skal være frie til at bo, hvor de vil.
Lige nu hjælper det så bare på landdistrikterne, at de ikke kan komme derind.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Men det er, fordi man lægger den der socialistiske præmis ned over det, jeg står og siger.
Man skal jo lytte efter, hvad jeg siger.
Jeg siger ikke, at vi ikke ønsker, at folk i Hadsund kan flytte til byerne.
Det ønsker vi bestemt.
Men det er jo et faktum, at venstreorienterede regeringer de facto nærmest altid gør det dårligt, inklusive dem, Venstre er med i.
Man fjerner alt det, vi lever af derude, og hvis ikke vi har noget at leve af, bliver vi nødt til at flytte til byerne.
Det, Danmarksdemokraterne siger, er jo, at vi ønsker, at folk skal bo i hele Danmark.
Det, der rent faktuelt sker med regeringen, er, at man gør det så umuligt at bo andre steder, at folk skal flytte til byerne.
Det handler jo ikke om en dyster politik fra vores side.
Det er bare, fordi vi kan konstatere, hvad den nuværende regering gør.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Det er et lille beslutningsforslag, som gør det lidt nemmere at opføre almene boliger i Aarhus og Københavnsområdet, og hvis det er sådan, at man gerne vil opføre almene boliger i kommuner, der ligger uden for det i beslutningsforslaget, så kan man jo putte det ind i sit budget i kommunen og prioritere almene boliger.
Da min svigermor blev alene, havde hun heldigvis den mulighed at flytte i en almen bolig i den samme by, som hun boede i.
Så hendes parcelhus kunne sælges til en børnefamilie, som kunne flytte til byen, så der stadig væk er børn til den lokale skole, og hun kunne flytte til en halvt så stor almen bolig i den samme by.
Det her beslutningsforslag generer altså ikke Hadsund på nogen måde.
Jeg glæder mig over, at der er unge mennesker, der flytter ud af Aarhus og ud på Djursland, for det er sådan set også en del af flyttemønstrene i øjeblikket, fordi der er billige boliger.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Det er ikke ret mange almene boliger, der bygges op uden for de store byer.
Så længe byggebranchen har nok at lave i de store byer, vælger de det.
Det er faktuelt velbeskrevet, og det ved ordføreren også godt.
Det anerkender vi i Danmarksdemokraterne.
Det, som ordføreren skal høre, er: midlertidighed.
For vi er bange for, hvis vi skævvrider markedet og gør det muligt konsekvent i al fremtid at kunne bygge bedre i byerne, at man jo så vælger det.
Så bliver det bedre byggerier, og så skævvrider man på lang sigt.
Så det er midlertidigheden, vi taler om.
Vi forsøger faktisk at erkende, at der er en problemstilling, som vi skal have løst i de to byer.
Man kunne muligvis godt tage Odense med også.
Men problemstillingen er, at hvis vi laver en skævvridning af, hvor dyrt du må bygge de forskellige steder, så vil man flytte derhen, hvor pengene er, og pengene er i de store byer, og så vil man bare på den lidt længere bane ødelægge det; så bliver det fuldstændig umuligt at flytte internt i Hadsund.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Så hvis Danmarksdemokraterne lyttede til sine egne argumenter, ville man egentlig godt kunne gå ind at støtte det her beslutningsforslag.
Det er sådan, at en bekendtgørelse om maksimumsbeløbet jo ikke er af permanent karakter.
Det kan ministeren gøre og sende i høring, og så kører det derfra.
Så det her er jo ikke et permanent forslag.
Det er jo et spørgsmål om, at vi i 2025 får hævet det her maksimumsbeløb.
Så jeg synes egentlig, Danmarksdemokraterne skulle stemme for det her beslutningsforslag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Havde der været en indbygget midlertidighed i det her, kunne vi sagtens se problemstillingen.
Det er alligevel vildt at høre en fra Enhedslisten opfordre til, at lønningerne falder, sådan at byggerier bliver billigere.
Det havde jeg ikke tænkt at skulle høre fra en fra Enhedslisten, men det synes jeg da vi skal lade være op til markedsvilkårene og så lade håndværkerne tjene alle de penge, de overhovedet kan.
Så socialistiske er vi heldigvis aldrig i Danmarksdemokraterne, at vi skal til at bestemme, at lønningerne skal sættes ned, for at man kan opføre almene boliger i København.
Heidi Bank (V), 2025-04-04:
Vi deler jo sådan set den vision, at der skal være noget til forskellige typer mennesker og alt efter, hvor man er i livet, og om man er ung eller gammel.
Men når vi samtidig ved, at et flertal af danskere ikke bare efterspørger en bolig af en eller anden boligtype, men faktisk efterspørger en ejerbolig, hvordan kan det så være, at man har lagt sig fast på en fjerdedel til hver?
Lotte Rod (RV), 2025-04-04:
Problemet er jo lige nu, at det er de private udlejningslejligheder, som er det, der bliver bygget.
Så det er i virkeligheden et ønske fra os om at få presset på, sådan at det reelt bliver blandet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Der er jo bred enighed i Folketinget om, at vittigheder som den, justitsministeren lige læste op, er udtryk for ikke bare ualmindelig dårlig humor, men er en bemærkning, der helt og aldeles ligger over grænsen.
Men det ændrer jo ikke på, at humor og satire, om end den er fuldstændig håbløst elendig, ikke er noget, vi forbyder i et frit samfund.
De her uhyrlige bemærkninger skal jo imødegås og imødegås bedst i den åbne debat, hvor man har mulighed for at udøve den sociale afstandtagen og den kritik i mødet med de forskellige synspunkter, der kan være til den slags.
Det er den bedste måde, vi behandler den slags ting på.
Det er jo ikke ved med lovgivning at komme og sige, at vi sætter grænsen for humoren her og der, og at vi så ikke kan have en åben debat om, hvad god og dårlig humor egentlig er.
Jeg og Dansk Folkeparti har sådan set stor tillid til, at det kan danskerne sagtens selv vurdere, og at vi sagtens kan håndtere det, når vi møder den slags uhyrlige bemærkninger, ved at tage afstand og udøve kritik.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-04:
Det tror jeg sådan set hr. Mikkel Bjørn har ret i, og for mig at se handler det om at vurdere, hvad der er hadtale, og hvad netop humor er, for der skal være plads til humor, men jeg mener ikke, at der bør være plads til hadtale og slet ikke hadtale mod vores jødiske mindretal.
Jeg har i øvrigt ved mange anledninger og i øvrigt været meget enig med hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti, når man har udtalt sig om behovet for, at der også blev rejst nogle sager, og at man brugte f.eks. terrorbilligelsesparagraffen, for så vidt angår ytringer, som på den ene eller anden måde udtrykker begejstring for drab på jøder oven på Hamas' terrorangreb den 7. oktober 2023.
Jeg mener bare, at når man har det synspunkt, er man jo også nødt til at have det andet synspunkt.
De to ting hænger jo sammen, og det har regeringen.
Mai Mercado (KF), 2025-04-04:
Ministeren kommer selv ind på, at racismeparagraffen blev indført i 1939, og dengang var det med det formål at beskytte mod systematisk had og forfølgelse.
Mener ministeren ikke, at der er sket et skred, når man i dag kan se, at der bliver afsagt en dom på baggrund af formuleringer af vittigheder på en hjemmeside?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-04:
Jeg vil gerne læse en anden såkaldt vittighed op, og igen siger jeg til formanden, at jeg citerer.
Jeg siger det også til dem, der måtte sidde derhjemme og se det.
Man ruller hendes er op.
Det er rettens afgørelse, og jeg er med på, at den er blevet anket til Højesteret, og det må til syvende og sidst være domstolenes afgørelse.
Men spørger man mig, er det hundrede procent klar hadtale.
For mig at se er det rendyrket antisemitisme, og det er endda i en tid og i en kontekst, hvor antisemitismen eksploderer i Europa, og hvor den desværre er eksploderet i Danmark.
Jeg har hørt både hr. Kim Edberg Andersen og i særdeleshed hr. Kim Edberg Andersens partiformand ved mange anledninger siden den 7. oktober 2023 sige, at der simpelt hen er nødt til at blive sat ind over for alle de mennesker, der også – for at genbruge hr. Mikkel Bjørns ord i sin indledning til forespørgselsdebatten – i affekt skriver om, hvad de mener om den igangværende konflikt og om jøder i Israel i almindelighed.
Jeg siger bare, at jeg synes, det er vanskeligt at placere sig selv et sted, hvor man, når det handler om anvendelsen af den ene paragraf, der lægger begrænsninger på ytringsfriheden, synes, at det er mægtig fint, men når det handler om det andet, som er rendyrket antisemitisme, synes man, at der skal være bredere plads til såkaldt humor.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-04:
Jeg synes jo egentlig, justitsministeren rejste et ret interessant spørgsmål, som hr. Mikkel Bjørn måske kan forklare baggrunden for.
For hvad er egentlig den store forskel?
Hvad er den store forskel i ytringsfrihedsdiskussionen her for hr. Mikkel Bjørn?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Tak for det, og tak til ministeren.
Man kan sige, at for Danmarksdemokraterne er satire en del af ytringsfriheden.
Og man kan sige, at den tankerække, man får, hvis man læser en vittighed, handler om forargelse.
Jeg synes heller ikke, at de er specielt sjove, men det er en del af en ramme for, hvordan vi udvikler os som samfund.
Hvis folk ikke synes, at det er sjovt, har den ikke virket der, men jeg kan ikke se, at man skal i fængsel for det.
Nogle gange har det også være en ventil for, at folk ligesom får luftet noget.
Folk tester også verden af, i forhold til om de kan være en del af samfundet i den verden, de står i.
Det, jeg er bange for nu, er det her med, at vi tager satire og putter i den her boks og på den måde sætter en ramme ned over det.
Nu er det domstolene, der gør det, nu har de dømt for det her den her gang.
Hvad er skredet så?
Hvornår holder vi op med at opdrage på hinanden med humor og satire?
For det virker humor jo også som.
Der er masser af satiriske programmer, som har været med til det.
Politikere ved det, for hver gang vi laver noget dumt, kommer vi i et satirisk program.
Satire bliver man jo også brugt fornuftigt.
Min bekymring er, at det er et skred i ytringsfriheden.
Er ministeren enig i det?