Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-12:
Nej, og det er jo der, hvor vi så går ind og siger: Jamen er det ikke allerede ulovligt?
Er det ikke allerede ulovligt, og er det ikke derfor, det bliver fjernet, når det bliver fundet?
Det er jo derfor, vi går ind og gerne vil have eksempler, altså for at se, om det rent faktisk er et problem på nuværende tidspunkt, eller om det under den nuværende lovgivning reelt set allerede bliver løst.
Facebook skal fjerne ulovlige ytringer, handlinger eller billeder, og de skal gøre det inden for en frist på f.eks. 24 timer.
Men hele spørgsmålet og definitionen beror på, hvornår det er ulovligt.
Hvem vurderer, om det er ulovligt?
Det skal efter min opfattelse være en myndighedsopgave, for det må ikke være således, at vi gør Facebook til en slags overdommer, som går ind og træffer myndighedsbeslutninger på vegne af nogle bestemte borgere, for vi bevæger os ud i noget farligt, hvis magthavere og Facebook, som har en speciel rolle i samfundet, indgår i en alliance, for så bliver jeg som borger og forkæmper for borgerrettigheder, frihedsrettigheder og ytringsfriheden bekymret.
Nu har der været nogle sager, der er blevet bragt op, bl.a. umbrellasagen, og der blev de ansvarlige jo straffet.
Der ligger også i lovgivningen en paragraf om medvirken, og jeg kunne godt tænke mig, at vi i udvalgsarbejdet får dykket ned i det spørgsmål.
Så vidt jeg er orienteret, er den paragraf ikke blevet brugt, og hvad er årsagen til, at anklagemyndigheden ikke bruger den paragraf?
Har vi allerede i den nuværende lovgivning rent faktisk en paragraf, som kan adressere den her problemstilling, men bliver den bare ikke udnyttet, og hvad kan årsagen hertil være?
Eller mener anklagemyndigheden ikke, at den er rammende for det arbejde, der skulle være, hvis man skulle løfte sådan en bevisbyrde?
Så inden vi kan sige for eller imod noget, vil vi godt have det her belyst grundigere.
Vi lever i et demokrati, og det at blive krænket er en del af det at leve i et demokrati.
Hvad der krænker mig, krænker måske ikke ordføreren for SF, men det er en præmis at leve i et demokrati, at man godt kan blive krænket.
Jeg vil meget nødig leve i et samfund, hvor man gør det forbudt at krænke andres følelser.
Derfor er der nogle bekymringer for, hvad det er for et nævn, der skal nedsættes.
Hvad er det for nogle mennesker, hvem skal de udpeges af
, hvad er det for nogle beføjelser, de skal have?
Skal det være dommere, skal de være politisk udpegede, således at der kan være forskel, alt efter hvilket politisk flertal der er på et bestemt givet tidspunkt?
Så der er en lang række ting, som vi godt kunne tænke os at få dykket ned i, i det her forslag, som vi synes – og det vil vi gerne anerkende – indeholder nogle ting, som kan være relevante at kigge på, men på nuværende tidspunkt kan vi ikke tage stilling til, om vi vil svare ja eller nej, for der er mange, mange ubekendte spørgsmål i forbindelse med forslaget.
Nej, og det er jo debatten om, hvad Facebook er.
Er Facebook en informativ platform, som stiller sin platform til rådighed og derved ikke har et redaktionelt ansvar, eller påtager Facebook sig, som jeg hører dem sige at de faktisk ønsker, et redaktionelt ansvar for, hvad der foregår på deres sider?
Hvis de gør det, og hvis det er den tendens, vi nu ser – indtil videre har de jo ligesom redigeret sig ud af det ved at sige, at de ikke redigerer indhold, og derfor har de ikke det der redaktionelle ansvar; det er jo den måde, man lovmæssigt i Europa er kommet uden om det på – altså, hvis de påtager sig ansvaret for det her redaktionelle indhold, er det jo en anden sag, og så deler jeg ordførerens holdning om, at der ligger et andet regelsæt, man skal følge.
Og kigger man på den ansvarlige for Facebook i Norden, sagde han netop, at Facebook ønskede sig det her redaktionelle ansvar.
Derfor skal vi først have defineret de her sociale platforme: Hvad er det for en lovgivning, de skal høre under?