runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Altså, den nedladende stil klæder ikke finansministeren, og jeg tror simpelt hen heller ikke, der er stemmer i at tale om andre partier, som om de er nogle, der kommer hånd i hånd og er mest trygge ved at være sammen, og som om vi ikke tør sidde over for finansministeren og regeringen og tage debatten og slagsmålene alene.
Det gør vi godt.
Vi har en god sag.
Vi kommer altid med vores holdninger.
Vi vælger at stå sammen som borgerlige og sige, at vi mener, at vi kan få mere forhandlingskraft ud af det.
Og jeg kan godt undvære den der nedladende retorik om, at vi er forkølede musketerer, at vi kommer hånd i hånd, og at vi er mest trygge ved at være sammen.
Jeg har ikke tid nok, men jeg kommer tilbage i min ordførertale til et svar på det der med, at vi ikke selv har nogen bud på, hvor vi skal fjerne administration, for det har vi.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Bare for en god ordens skyld vil jeg sige, at jeg ikke sagde, at man ikke havde nogen bud; jeg sagde, at man ikke havde et bud, der svarede bare tilnærmelsesvis til det ambitionsniveau, man selv satte op.
Men det vil jeg glæde mig til at høre uddybet i hr. Rasmus Jarlovs tale.
Så må jeg også bare sige, at det, jeg svarede på, var – og så kan man jo diskutere, om det er en nedladende tone – at hr. Rasmus Jarlov mente, at regeringen var fornærmet over, at man kom samlet.
Det var vi overhovedet ikke.
Det var så mit indtryk, at det var man mest tryg ved, men hvis det ikke var tilfældet, altså at man var tryg ved at komme samlet, tager jeg selvfølgelig hr. Rasmus Jarlovs udsagn til mig.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Det er fint med ordene om, at man gerne vil gøre noget.
Finansministeren glemte helt at fortælle ordførerne fra S, V og M, om regeringspartierne skal stemme for eller imod det her beslutningsforslag, så nu ved de slet ikke, hvad de skal sige, når de går på talerstolen.
Jeg håber selvfølgelig, at ordene om, at vi skal gøre noget ved det voksende bureaukrati, som jo er vokset helt vildt præcis i den periode, hvor finansministeren har været finansminister – altså med 17.000 flere til administration i staten i finansministerens tid som finansminister – kan blive omsat til en stemme for, at vi skal lave en bureaukratilov, som forpligter Folketinget og regeringen til at nedbringe bureaukratiet på samme måde, som vi nedbringer CO 2 -udslippet i Danmark.
Kan vi regne med, at regeringspartierne vil stemme for det?
Peter Kofod (DF), 2025-02-25:
Tak for det.
Det er jo, for at effektivisere på den her tidspunkt af døgnet, fristende at holde den samme ordførertale som den, man holdt ved det tidligere beslutningsforslag, som også var et rigtig godt beslutningsforslag fra de fire borgerlige partier, men det vil jeg nu ikke gøre.
Jeg vil starte med at rose de tre andre blå partier for at være penneførere på det her rigtig, rigtig gode beslutningsforslag, og jeg vil tillade mig at starte lidt i hr. Rasmus Jarlovs ånd.
Jeg har dog det fromme håb, at når regeringen på et eller andet tidspunkt siger, at den vil gøre noget ved det her, så vil den lade sig inspirere af det beslutningsforslag, der ligger her, og at man så vil tage nogle elementer ud af det og fremsætte det som sine egne forslag.
Der findes ikke copyright i politik, for det betyder ikke noget, hvem det er, der får de gode idéer, eller hvem det er, der fremsætter lovforslagene.
Det vigtigste er, at gode tiltag bliver gennemført til glæde for danskerne.
Det her forslag er et supergodt forslag.
Jeg tror, det er sund fornuft, og at de fleste danskere, der vil have læst det eller set det her i dag, vil tænke: Hvorfor slår regeringen ikke bare til og vedtager det og lad os så i øvrigt komme i gang?
Der er en enkelt episode, som jeg vil fortælle om her i Folketingssalen.
Den handler om bureaukrati, og jeg synes den er meget, meget sigende for den her regerings måde at arbejde på.
Tidligere i den her folketingssamling behandlede vi på erhvervsministerens ressort et lovforslag, der handlede om at implementere et EU-direktiv om arbejdstid for mobile lønmodtagere på fartøjer på indre vandveje.
EU-Kommissionen kommer med det her direktivet og siger til medlemsstaterne: Nu skal I sørge for at implementere det her i national lov.
Og så siger den danske regering til EU-Kommissionen, at det synes vi er en dårlig idé, for Danmark har ikke nogen indre vandveje, hvilket er rigtigt.
Og så siger EU-Kommissionen: Det er lige meget, I skal gøre det alligevel.
Så siger den danske regering: Okay, så gør vi det.
Regeringen siger selv, at den ikke har kunnet finde et eneste eksempel på en mobil lønmodtager, der ville blive ramt af dette lovforslag.
Problemet er, at man ikke kan kalde Gudenåen en meget væsentlig indre vandvej, sagt med al respekt for åsystemet.
Så Folketinget vedtager med fuldstændig åbne øjne et lovforslag, som der sikkert har siddet kloge folk ovre i ministerierne og arbejdet på i hundrede år og en sommer.
Man vedtager et lovforslag, der ingen effekt har.
Jeg havde det sådan lidt, at ja, vi taler alle sammen om, at det skal være mere smidigt, at vi skal spare på nogle bureaukrater, og at det hele skal være nemmere, og så vedtager vi død lovgivning, som aldrig får effekt.
Jeg synes, det er et godt eksempel på, hvad jeg ikke synes nogen regering nogen sinde skal gøre, men hvad den her regering alligevel gør, og det synes jeg ikke er godt.
Jeg håber, at vi med det her forslag dog kan komme med god inspiration til regeringen.
Det tror jeg vil være rigtig godt for Danmark.
Tak for ordet, formand.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-25:
Tak for ordet.
Forslaget her minder i sin intention om det foregående forslag.
Forslagsstillerne ønsker at reducere de administrative byrder ved at sætte bindende reduktionsmål for for det første antallet af medarbejdere, der arbejder med administration og ledelse i staten, for det andet omfanget af erhvervsøkonomiske byrder som følge af lovgivning og for det tredje antallet af regler, der bebyrder borgerne.
Alternativet er stor fan af klimaloven, som jeg kan forstå at beslutningsforslaget her er inspireret af, men vi har det også sådan med reduktionsmål, at skal man lave dem, skal det være muligt at måle på, og det skal også rent faktisk give mening i forhold til det overordnede mål, man har.
Det synes vi ikke helt at forslagsstillerne er lykkedes med i det her beslutningsforslag.
Det første reduktionsmål, der omhandler antallet af medarbejdere, der arbejder med administration og ledelse i staten, mener vi i Alternativet er ret meningsløst at have som mål.
Det er meningsløst at have som mål, at man skal nedlægge et bestemt antal stillinger uden at tage højde for, hvilke opgaver der så ikke skal løses.
Det er en forkert rækkefølge.
Man bør starte med opgaverne og så derefter nedlægge stillingerne, ellers risikerer man, at den offentlige service forringes, og det er det, vi ser tendenserne til i USA allerede i dag, hvor man hovedløst fyrer en masse medarbejdere uden at tage bestik af opgaverne først.
Så er der et reduktionsmål om, at antallet af regler, der bebyrder borgerne, skal ned.
Det kan jo lyde meget fint, men det er umuligt at definere.
Det skriver forslagsstillerne også selv i beslutningsforslaget.
Hvornår bebyrder en regel en borger?
Det kan være forskelligt fra borger til borger.
Ja, nogle gange ser vi også partier herinde, som med vilje ønsker at begrænse borgernes udfoldelse.
Det kan eksempelvis være reglen om, at kontanthjælpsmodtagere skal aftale det med jobcenteret, hvis de gerne vil rejse til udlandet.
Det er en håbløs regel i Alternativets øjne.
Det er håbløst bureaukrati.
Men der er jo partier herinde, der gerne vil have den type bureaukrati.
Så er der også et forslag om, at erhvervsøkonomiske byrder skal reduceres.
Det er faktisk det eneste mål i det her beslutningsforslag, som jeg synes giver mening at kigge på.
Stod det til Alternativet, skulle man kigge på dét, hvis man skulle lave en bureaukratilov, altså de administrative konsekvenser af lovforslag.
Man kunne tage det mål og supplere det med et mål for de administrative konsekvenser for borgerne og et mål for de administrative konsekvenser for forvaltningen.
Det er tre parametre, som i dag indgår ved lovforslag som en del af konsekvensanalyserne, og det synes vi godt man kunne bruge, hvis man skulle lave en bureaukratilov.
Så skulle man have Alternativet med på det her forslag, skulle man tage de tre parametre og optage dem i en samlet lov.
Men jeg vil også gerne, som SF's ordfører var inde på, holde fast i, at det skal handle om substansen og det skal handle om opgaverne, og så kan reduktionsmålene komme derefter.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Jeg må sige, at jeg er lidt usikker på, hvad Alternativet egentlig mener.
For jeg forstod, at Alternativet egentlig er sympatisk indstillet i forhold til at have en målsætning om mindre bureaukrati i det danske samfund.
Men det, som vi så identificerer som bureaukrati, må man ikke have målsætninger for.
Hvad er bureaukrati?
Jamen bureaukrati er vel byrder, regler og bureaukrater.
Det er jo det, de tre målsætninger, som vi forsøger at få ind her, omfatter.
Så hvis man ikke vil have målsætninger om færre byrder, regler og bureaukrater, er man jo ikke tilhænger af målsætninger om mindre bureaukrati.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-25:
Tak til ordføreren for et godt spørgsmål.
Jeg mener sådan set, at ordføreren har en forkert forståelse af, hvad bureaukrati er.
Bureaukrati er regler.
Alle partiers politik i dag, altså det, vi har stående i vores partiprogrammer og i vores udspil, er bureaukrati.
Det har Liberal Alliance også stående.
Det, som jeg kan forstå på ordføreren at han gerne vil af med, og det er Alternativet enig i, er det, der hedder administrative byrder.
Det er det, der kan komme som en konsekvens.
Nogle gange er det en utilsigtet konsekvens, andre gange er det en utilsigtet konsekvens af bureaukrati.
Det er altså byrder, som forvaltningen oplever, erhvervslivet oplever eller borgerne oplever, og det er vi enige med ordføreren for forslagsstillerne i at vi skal have reduceret.
Men de mål, i hvert fald de to af de tre mål, der foreslås her, har jo ikke noget at gøre med byrder.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Hvis nu man f.eks. ikke synes, at vi skal fjerne 500 medarbejdere i Motorstyrelsen, der kontrollerer, at registreringsafgiften, som opkræves, er den korrekte, fordi man elsker registreringsafgiften så meget og ikke vil putte den provenuopkrævning over på en grøn ejerafgift i stedet for, så må man jo bare finde nogle andre områder, hvor man synes at man kan undvære bureaukrater til at bebyrde det danske samfund med deres lønniveauer og med det arbejde, der skal gøres af private borgere og virksomheder for at holde dem beskæftiget.
Altså, jeg ved godt, at nogle ting ønsker man, men så må man jo bare pege på nogle andre ting, man ikke ønsker.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-25:
Der har vi stående i vores politik, at vi gerne vil se på jobcentrene.
Der bruges, så vidt jeg husker, op mod 13 mia. kr. bare på kontrol.
Bl.a. har vi i hvert fald foreslået, at man skal afskaffe rådighedspligten, så mange af de kontrolopgaver vil frafalde.
Det er jo noget, som jeg er næsten hundrede procent sikker på at Liberal Alliance er uenige i.
Men det er jo unødvendigt bureaukrati, som medfører administrative byrder, som vi i Alternativet gerne vil afskaffe.
Så det handler om politik i sidste ende.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-25:
Tak for ordet, og tak for talen.
Nu nævnte ordføreren for forslagsstillerne jo et par mindre og måske også tåbelige regler.
Det kan sagtens være tilfældet.
Det mindede mig om en annonce fra Liberal Alliance.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge Liberal Alliance, om de har fundet ud af, hvor mange verdensmålskonsulenter der er i Danmark, og hvor meget ekstra hjemmeplejepersonale man kunne få for verdensmålskonsulenterne.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Nej, det kan vi ikke, medmindre man har lyst til at ringe ud til alle 98 kommuner og spørge dem og bede dem om at slå det op osv.
Så skal man også tage højde for, at de kan have nogle konsulenter ansat, som beskæftiger sig med verdensmål, men som ikke har titel af verdensmålskonsulenter.
Det er en vanskelig opgave, men der har været verdensmålskonsulenter, og der er formentlig stadig væk verdensmålskonsulenter.
Det er jo et godt spørgsmål, hvad vi egentlig skal bruge dem til.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-25:
Jeg kiggede lidt på det dengang, og jeg kunne finde tre verdensmålskonsulenter, og det kan godt være, at man kunne finde et par stykker ekstra.
Men jeg synes bare, at det viser udfordringen med den her debat, som ordføreren også bringer op i dag.
Man tager jo meget, meget små ting, og så finansierer man meget store dele af velfærdssamfundet med det.
Man fremhæver nogle meget små, tossede eksempler, og så siger man: Vi kunne faktisk have en helt anden hjemmeplejesektor.
Det står jo simpelt hen ikke mål med den afskaffelse af bureaukratiet, man gerne vil lave.
Kunne man ikke få nogle lidt mere seriøse, ædruelige bud på de her store klumper af medarbejdere og på, hvad konsekvenserne vil være, fra Liberal Alliance?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Nu nævnte jeg her i min tale, at der i Mette Frederiksens tid som statsminister er kommet 17.000 flere ansatte i staten, som beskæftiger sig med administration.
Hvis man kunne rulle det tilbage, ville man spare over 10 mia. kr.
Det er ikke småt.
Jeg er med på, at det vil kræve en indsats.
Jeg er også med på, at det vil kræve, at man dræber nogle darlings, som findes derude.
Jeg er sikker på, at rigtig mange af de darlings især findes i Socialistisk Folkeparti.
Nu er der f.eks. det her med, at vi har en registreringsafgift på biler, som er utrolig svær at opkræve.
Det har man simpelt hen 500 mennesker til at beskæftige sig med, og det skal vi have af hensyn til fordelingen, ikke af hensyn til trafikken eller bilerne, på grund af SF.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-25:
Jeg fristes til at sige, at vi har leveret , at tusind årsværk skal fjernes.
Vi har leveret mange forslag ind til Erhvervsministeriet, og nogle af de herrers partier har også har været med til det, og tak for det.
Vi er ikke færdige med opgaven endnu.
Det er stærke og dygtige folk, og Danmark er lige nøjagtig i de hænder, det skal være i nu, for at der bliver effektueret.
Og det er jeg stolt af.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Så lad os blive konkrete og fortsatte i samme spor, som hr. Rasmus Jarlov er begyndt i.
Der sidder 500 mennesker i Motorstyrelsen under Skatteforvaltningen og beskæftiger sig alene med at opkræve korrekt registreringsafgift på biler i Danmark.
Hvis man nu holdt op med at have registreringsafgift på biler, behøvede de ikke at være ansat.
Man kunne også, hvis man ønsker, det skal være provenuneutralt,
opkræve de samme slags penge ved at have en teknisk grøn ejerafgift, som tager udgangspunkt i nogle objektive data, som det ikke kræver 500 mennesker at administrere.
Er SF villige til at afskaffe registreringsafgiften enten helt eller at erstatte den med opkrævning af en højere grøn ejerafgift for at kunne undgå at have 500 mennesker ansat i Motorstyrelsen til at administrere registreringsafgiften?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-25:
Nej, og det er der tre årsager til.
Den ene er, at vi mener, at man skal have en rimelig og retfærdig beskatning også af køretøjer, og det mener vi også skal være, at den er højere, når man har en større bil og også en bil, der forurener mere.
Det er en del af det, der kræver noget arbejde.
Den anden årsag er jo, i hvert fald hvis det ikke skal være provenuneutralt, at konsekvensen ikke bare er en skattelettelse, men så er konsekvensen jo også en ret markant besparelse i, hvad vi kan lave af offentlig velfærd, og den er vi ikke klar til at tage.
Så det kan godt være, man kan kigge på noget.
Vi var med til sidste år at kigge på noget af den selvindrapportering, der er på nogle af de brugte biler.
Jeg er ikke sikker på, det fungerer uproblematisk, men det er jo et af de steder, hvor man har kunnet løfte nogle af de administrative byrder og vi også vil kigge velvilligt på det i SF.
Men generelt bare at sige, at man, hvis man fjerner afgifter og skatter eller gør, at de ikke er progressive, kan fjerne bureaukrati, er rigtigt, men så har vi et mindre rimeligt og retfærdigt skattesystem.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Jeg tror, vi ville kunne gentage den her øvelse med utallige hundredvis af medarbejdere forskellige steder, hvor hr. Sigurd Agersnap så ville svare: Nej, desværre, vi kan ikke have socialisme, uden at vi har alle de her bureaukrater ansat til at bestyre socialismen.
Det er jo det, der er problemet.
Der er for meget socialisme i Danmark, og socialisme kræver alle disse bureaukrater.
Jo mere socialisme, jo mere bureaukrati.
Og så er vi jo bare der, at vi må sige: Vi bliver nødt til at have et ikkesocialistisk flertal i Folketinget.
De partier, som svinger med røde faner den 1. maj, kan ikke være i flertal i det her Folketing, hvis vi vil komme bureaukratiet til livs.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-25:
Jeg vil bare sige, at med beslutningsforslaget i hånden må man sige, at det også kræver nogle administrative medarbejdere at indføre liberalismen.
Det, man her foreslår, er jo faktisk at øge bureaukratiet.
Men det er da rigtigt, at vi har forskellige afvejninger af, hvor vigtige miljøhensyn er, hvor vigtig godkendelsen af produkter, der kommer på det danske marked, er, hvor stor en risiko man vil løbe i effektiviseringens og afbureaukratiseringens tegn.
Den diskussion får vi jo først bare gjort spændende, når vi er konkrete.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-25:
Tak for ordet, formand.
Det var i forhold til den kommentar, der blev givet til ministeren.
Først vil jeg sige, at jeg vil glæde mig rigtig, rigtig meget over, at vi er fuldstændig enige i, at vi skal have mindre bureaukrati, og at vi skal have færre regler.
Det er jeg utrolig glad for, ikke mindst fordi jeg som selvstændig erhvervsdrivende igennem 24 år har bøvlet med det her hver eneste dag, har haft problemer med at skulle ordne en ny nebengesjæft på grund af regler, som gjorde, at der var nogle ting, jeg opgav på vejen.
Jeg er glad for, at vi er enige, og jeg er også rigtig glad for den anerkendelse, der kommer fra Danmarksdemokraternes ordfører, der siger, at for ham handler det ikke om, hvem der vil det her mest, men at vi vil det her sammen.
Det glæder mig.
Så bliver jeg simpelt hen også nødt til at komme lidt ind på de der småtterier, de der småtterier, som hedder mindre bureaukrati i forhold til bæredygtighedsrapportering.
Det handler om, hvor Europa står i forhold til Kina og USA.
Vi er langt bagud, vi spænder ben for os selv, og hvis vi fortsætter den her stil i EU, ender vi i Danmark med at være et land, hvis eneste indtægt er, at vi kan vise gamle kirke frem for vores turister.
Så for Moderaterne er det bestemt ikke småtterier.
Lad os komme i gang i et samlet Folketing, som jeg sagde før.
Lad os blive det Folketing, der skriver sig ind i historien, og som i 2025 har fjernet flest regler og mest bureaukrati.
Jeg er fløjtende ligeglad med at få personlig anerkendelse for at levere på det her, bare vi leverer til gavn for Danmark, til gavn for de danske virksomheder.
Det er fuldstændig ligegyldigt, hvem der vil det her mest, bare vi vil det sammen.
Så lad os kigge hinanden i øjnene og give hånd på at sige, at det her faktisk er noget, vi gør sammen, fordi det gavner Danmark og det gavner Europa.
Den måde, vi bliver endnu bedre og får endnu mere gennemslagskraft på i EU, er, hvis vi står sammen herinde og arbejder mod et fælles mål.
Vi tror ikke i Moderaterne på, at det her er den rigtige model at vælge.
Jeg er bange for, at vi måske skaber endnu et bureaukratisk monster med flere hundrede medarbejdere, og det kan jeg ikke anerkende.
Det kan sagtens være, at vi skal finde et system og en måde at gøre det her på, men så lad os finde den bedste sammen.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Vi vil supergerne gøre det her sammen med regeringen, men sagen er jo, at vi ikke har flertal her i Folketinget, men regeringen har flertal, og det vil sige, at resten af Folketinget ikke kan gøre noget, medmindre regeringen vil være med.
Og nu er vi så kommet med det her forslag.
Det vil regeringen ikke være med til, så det bliver ikke den vej, vi kommer til at gå.
Så skal vi have regeringens forslag til, hvilken vej vi skal gå, for ellers ender det med – og jeg vil gerne spå, at det kommer til at ende sådan – at fru Charlotte Bagge Hansen, som stiller op til Folketinget for at mindske bureaukrati, efter 4 år, hvor fru Charlotte Bagge Hansens har været et regeringsparti, dvs. et af de partier, der bestemmer i et flertal, afleverer et Danmark, hvor der er mange, mange flere administrativt ansatte, end da fru Charlotte Bagge Hansen blev valgt til Folketinget, mange flere byrder på erhvervslivet, end da fru Charlotte Bagge Hansen blev valgt til Folketinget, og mange flere regler for borgere, end da fru Charlotte Bagge Hansen blev valgt til Folketinget.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-25:
Det, der er min pointe, er, at når man ikke er konkret med det, kan man jo godt sige, at der vil være nogle konsekvenser.
Men når man ikke beskriver, hvad de konsekvenser er, er man ikke ærlig om omfanget af dem.
Det er derfor, man er nødt til at tage den her debat i det konkrete og ikke i det luftlag, hvor man bare kan sige: Afskaf bureaukrati, også selv om det har små konsekvenser.
Den centrale diskussion er jo, om de konsekvenser står mål med simpliciteten og effektiviseringspotentialet.
Så hele pointen er jo, at når man bare beskriver det i brede vendinger, som at man vil afskaffe bureaukrati, er man ikke ærlig om konsekvenserne ved det.
Og derfor er man nødt til at tage diskussionen i det konkrete.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
[Lydudfald]
... at vi skal trykke på den knap, hver gang kan vi vil have ordet.
Men det er nogle mærkelige erhvervsfolk, som fru Charlotte Bagge Hansen taler med.
Det må så være nogle, der gerne vil stemme på Moderaterne.
Men hver gang jeg møder erhvervsfolk, siger de: Vi stemmer på jer i Liberal Alliance.
Er det nogle medlemmer af Moderaterne, som fru Charlotte Bagge Hansen taler med – de få erhvervsfolk, der er medlem af Moderaterne?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-25:
Med al respekt har jeg levet hele mit voksenliv i det private erhvervsliv, og jeg synes ikke, at der er nogen erhvervsdrivende, jeg taler med – uanset om det er mindre virksomheder, altså om det er den lille smed, eller det er det store multinationale DLF Trifolium, jeg taler med – der er mærkelige.
Men jeg oplever meget anerkendelse, og i al respekt har hr. Ole Birk Olesen, så vidt jeg ved, kun frekventeret liberale erhverv, så jeg mener, at jeg kommer både som folketingspolitiker og erhvervskvinde med en vis portion erfaring i forhold til det her emne.
Peter Kofod (DF), 2025-02-25:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne spørge, Moderaternes ordfører, hvad det egentlig er, vi skal stå sammen om.
Moderaternes ordfører siger, at vi skal gøre en masse for at bekæmpe bureaukrati sammen.
Vi skal bekæmpe det bureaukratiske monster, siger ordføreren.
Undskyld mig, men det eneste bureaukratiske monster, der er her, er regeringen.
Fru Charlotte Bagge Hansen, hendes parti og den regering, hendes parti er en del af, kommer til at overlevere et Danmark, når vi har folketingsvalg – forhåbentlig snart – med langt flere statsadministratorer og djøf'ere og mere bureaukrati og flere regler, end dengang Moderaterne kom i Folketinget.
Hvis fru Charlotte Bagge Hansen ønsker at bekæmpe bureaukrati, har hun da valgt det forkerte parti, det forkerte projekt, den forkerte regering.
For den her regering og fru Charlotte Bagge Hansens parti trækker Danmark i den modsatte retning af det, fru Charlotte Bagge Hansen siger hun vil.
Hvorfor er det, vi skal trækkes længere med den her pine?
Kan fru Charlotte Bagge Hansen ikke ligesom fru Karin Liltorp og hr. Jon Stephensen og alle andre, der har meldt sig ud af Moderaterne, bare melde sig ud med det samme?
Og lad os så få væltet den her regering, og lad os få et valg, så vi kan starte Danmark forfra.