runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Jo, jeg har respekt for borgerne, og jeg forstår også godt, at deres tillid til politikerne og folkestyret herinde er støt dalende, når de kan se, hvad de får for den stemme, de har givet.
Det er jo resultatet.
Vi kan se, at tilliden til politikerne er faldende derude.
Borgernes Parti har til gengæld løsningen på det, og det er et mere direkte demokrati.
Det er flere bindende folkeafstemninger.
Det er, at borgerne får mere magt over deres egne penge derude.
Det er sådan noget, Socialdemokratiet ikke ville kunne lide.
For jeg er ret sikker på, at hvis man havde spurgt danskerne derude, ville de have stemt nej til at fjerne store bededag.
Så havde de sagt nej til, at man som en tyv om natten tog deres helligdag.
Det ville så betyde, at hvis man havde lagt magten ud til borgerne, måtte Socialdemokratiet finde sig i, at man ikke bare kan stjæle folks helligdag.
Maria Durhuus (S), 2026-02-24:
Men er julehjælpen ikke en håndsrækning i en tid, hvor det er rigtig, rigtig svært, ligesom det er lige nu for nogle familier?
Jeg har da talt med mange familier, der siger, at det, der kommer nu, kan være en pause.
Så hvad er forskellen på almisser, om det er julehjælp eller en håndsrækning nu til de familier, der har det allersværest?
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-24:
Jeg synes på en eller anden måde, hr. Lars Boje Mathiesen, at det er mangel på respekt over for borgerne.
Fordi hr. Lars Boje Mathiesen er uenig med meget politik, der bliver ført herinde i Folketinget, et Folketing, der er nedsat af borgerne, så er hele systemet korrupt, og så skal vi gøre noget fuldstændig andet.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Medmindre hr. Lars Boje Mathiesen forestiller sig, at alle borgere skal stemme, hver eneste gang der skal vedtages lovgivning i det her land, så bliver det et repræsentativt demokrati.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvorfor er det Borgernes Parti og hr. Lars Boje Mathiesen, der på vegne af alle borgere skal agere smagsdommer over den lovgivning, som et flertal af borgerne har valgt politikere til at tage sig af herinde?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
I Borgernes Parti vil vi slet ikke tage så mange penge.
Det er der, Venstre fuldstændig har glemt deres liberale ståsted.
Det er jo det, det handler om.
Det handler om at lade være med at tage så mange penge fra folk, at de har brug for de her checks.
Lad os bare tage et faktatjek af, om valgdeltagelsen faktisk ikke er faldende.
Det vil vi godt tage et hjerteligt væddemål med en god flaske rødvin på højkant om.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-24:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne kvittere for ministerens tale.
Det er da rigtigt, at en af vores spørgere ud af en lang, lang række af spørgere, der igennem et par uger har stillet spørgsmål til forskellige ministre, kom til ved en fejl at sige milliardærfamilier i stedet for millionærfamilier.
Det skal vi da på det dybeste undskylde.
Jeg synes jo egentlig, at det i større grad er et billede på ministerens frustration, hvis man er nødt til at gøre det til et politisk stridsemne her i salen, at der har været en såkaldt talefejl i forhold til det.
Nu har vi været inde at kigge på, hvad det egentlig var, Moderaternes ordfører sagde i et svar til mig om, om fejlprocenten var på 30.
Og der sagde fru Charlotte Bagge Hansen: Ja, det er en fejlmargenprocent på 30, men vi vurderer, at det er vigtigst, at de kommer hurtigt ud at virke.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-24:
Jeg synes da, det er ejendommeligt, at man sådan bliver passiv-aggressiv og krænket over, at jeg tager for pålydende, hvad en af ens partifæller har sagt, nemlig at det var milliardærfamilier, og siger: Hov, det var en talefejl.
Jeg har da ikke fået at vide, at det er en talefejl.
Hvordan kan jeg vide det?
Hr. Hans Kristian Skibby sagde selv tidligere i debatten, at man ikke kan have et fritidshus og så ikke have råd til fødevarer.
Altså, jeg synes, at det er en nedladenhed, som er ret voldsom.
Selvfølgelig kan man da have et fritidshus, hvis man bor til leje og har et sommerhus – det kan være et, man har arvet, eller som man slet ikke har tænkt sig at sælge – og samtidig have en stram økonomi.
Selvfølgelig kan man da have det.
Men at man sidder og gør sig principiel over, at jeg tager for pålydende, hvad ens egen partifælle siger, og samtidig forsøger at lave sjov med, at Moderaternes ordfører har sagt noget, som man synes ikke har været helt præcist, synes jeg bare viser, at man ikke har så meget at komme med, og at bøssen er tom, når man kommer her til debatten og ikke har noget at byde på.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-24:
Det er da muligt, at bøssen er tom.
Det skal jeg da ikke svare på på ministerens vegne.
Jeg vil bare retfærdigvis sige, at den udtalelse, der kom fra Moderaterne, som er et regeringsparti, blev gentaget og sådan set blev bekræftet indtil flere gange over for andre ordførere efterfølgende.
Ministeren svarer ikke på spørgsmålet.
Er ministeren enig med Moderaterne i, at en fejlprocent på 30 er rimelig?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-24:
Nu siger ordføreren for Moderaterne, at det ikke var det, der blev sagt.
Så det kan være, at man skal vise samme tolerance over for andre partiers ordførere, som man viser over for sine egne partifæller, som jo heller ikke på noget tidspunkt har sagt, at det var en fejl.
Jeg har ikke fået at vide, at det var en fejl, at man sagde milliardærfamilier.
Det er først nu, jeg bliver gjort opmærksom på det.
Men jeg vil sige, at der ikke er nogen fejlprocent på 30 her – overhovedet ikke.
At der er nogle mennesker, som ligger, lad os sige lige over gennemsnittet i forhold til indtægt, som får den her check, eksempelvis fordi de har børn, eller fordi de er pensionister, synes jeg ikke er udtryk for en fejl – overhovedet ikke.
Det vil jeg gerne bekræfte.
Der var ting i hr. Lars Boje Mathiesens ordførertale, som jeg er uenig i, men jeg opfattede det ikke som nedladende.
Jeg har først og fremmest opfattet Danmarksdemokraternes mange udtalelser som nedladende over for folk.
At det, at man ejer et fritidshus, mens man måske bor til leje – det kan være, man er på førtidspension, og det kan også være, man er pensionist og er flyttet op i sit sommerhus og bor der, efter man har haft det i mange år – skulle gøre, at man ikke skulle kunne sidde stramt i det, synes jeg simpelt hen er at tale ned til folk.
Men jeg synes, det er en ærgerlig måde at betragte folk på, og det var måske egentlig først og fremmest det, som jeg hentydede til, og så nogle af de andre diskussioner.
Men det var ikke noget specifikt i forhold til hr. Lars Boje Mathiesen, vil jeg gerne slå fast.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Tak for det.
Jeg lagde mærke til noget, som måske er et nybrud i socialdemokratisk politik eller i hvert fald er det i forhold til tidligere, nemlig det her med at se et ægtepar som to selvstændige individer og sige, at den ene godt kunne have behov for pengene, selv om man er sammen.
Er det en ny måde at se det på?
Gælder det så også generelt for de områder, hvor vi har modregning, eller de områder, hvor der er ægtefælleafhængighed, at man vil gå mere i den retning?
For jeg kan huske, da jeg i 2019 eller 2020, tror jeg det var, var med til at fremsætte et forslag om netop at afskaffe den her modregning, og der sagde Socialdemokratiet nej, men her på det seneste har man sagt, at det vil man faktisk godt være med til alligevel.
Kim Valentin (V), 2026-02-24:
Det er også forkert, at det er faldende.
Hvis man ser hen over perioden, er det faktisk sådan.
Det behandler magtudredningen også, og ordføreren kan gå ind og tjekke det.
Jeg vil ikke tage en lang debat her, men bare sige, at magtudredningen udreder alle de her ting.
Jeg skal ikke stå og sige det.
Jeg kan bare bede om, at ordføreren kigger i det.
Så vil jeg sige, at skat tilbage til borgeren da også må være Borgernes Partis politik.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Tak for det.
Jeg vil ignorere ministerens partifælles perfide angreb på mig.
Jeg har altid betragtet ministeren som saglig og ordentlig, og derfor vil jeg, når man nu talte om, at nogen angreb og var nedladende over for de mennesker, som modtager en fødevarecheck, bare gerne lige høre, om ministeren kan bekræfte, at jeg på intet tidspunkt hverken her i salen i dag eller på andre tidspunkter i medierne skriftligt eller mundtligt på nogen måde har udtalt mig nedladende om mennesker, som har behov for at få en fødevarecheck.
Der er tre elementer:
Men jeg synes, at når vi kan se, at der er færre og færre, der stemmer, er det også noget, man skal tage som et varsel.
Når det kommer til de 16 mia. kr., er svaret nej.
Jeg anerkender overhovedet ikke, at man har givet dem tilbage.
Det der med, at man giver dem tilbage, er sådan en socialistisk tilgang, så det er jeg overhovedet ikke enig i.
Man lader være med at tage lige så meget.
At man kun lader være med at tage 16 mia. kr. ud af 1.400 mia. kr., synes jeg faktisk er en falliterklæring.
Det burde være langt mere.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Jeg synes, at Socialdemokraterne hele tiden giver en gode idéer til, hvad man kan stille politikere over for.
Nu kan jeg høre, at det er mangel på respekt for dem, der har stemt, hvis man er kritisk.
Men kunne det ikke også være mangel på respekt for dem, der har stemt på en, at man f.eks. rent hypotetisk var et parti, der sagde, at man ikke kom til at pege på Mette Frederiksen som statsminister?
Det vil jeg gerne spørge ordføreren om.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Tak for det, formand.
Jeg er meget, meget imod, at man siger ét til vælgerne før et valg og så gør noget andet i den periode, hvor man kommer ind.
Så jeg er meget, meget imod den måde, man fører politik på herinde i Folketinget.
Den bedste måde, man kan komme ud over det på, er at give magten tilbage til borgerne derude.
Det er f.eks. ved at sige, at udviklingsbistanden gør vi frivillig; så kan folk selv bestemme og angive på deres forskudsopgørelse, om de ønsker at bidrage til det.
Det er at give magt tilbage til borgerne.
Jo, det synes jeg, og jeg synes, hele den her regering er tæt på at være bygget på en løgn.
Hr. Lars Løkke Rasmussen sagde på vegne af Moderaterne, at der skulle en advokatvurdering til, og hvis Mette Frederiksen ikke var villig til det, kunne hun bare glemme det.
Men det glemte man, så snart man så ministerbilerne.
Det er jo den måde, man forvalter borgernes mandat på, og det har jeg noget imod.
Jeg synes, man svigter sit ansvar herinde, hvis man ikke lytter til borgerne og til, at deres tillid til den her forsamling er stærkt dalende.
Og når man laver sådan nogle rævekager, så bliver den ved med at dale derude.
Man laver sådan nogle rævekager, hvor man lige pludselig laver en ordning, hvor man giver nogle venner i vindmøllebranchen op til 100 mia. kr., og så undrer man sig ikke over, hvorfor borgerne tænker: Hvem sidder i de her energiorganisationer?
Det gør Kristian Jensen fra Venstre, og det gør Mogens Lykketoft fra Socialdemokratiet – hvordan kan det hænge sammen?
Hvis man ikke lytter til det, mister folk altså tilliden til det her folkestyre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Jeg synes jo, at det, når en ordfører for Socialdemokraterne siger, at det er mangel på respekt for borgerne, var rimeligt nok, at jeg stillede det spørgsmål.
Kunne det tænkes, at der er andre ting, som man, når man svinger sig op i de høje moralske lianer, lige skulle tænke over, inden man begynder at skyde på dem, der står på talerstolen?
Jeg synes da, det er større mangel på respekt og et større problem for os, at man stjæler en helligdag som en tyv i natten, og at Moderaterne så regner 30 pct. forkert og synes, det er helt fint, er lige så slemt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Ja, og jeg synes i høj grad også, at det her lovforslag er udtryk for mangel på respekt for de lavtlønnede danskere, der går på arbejde hver dag og nu skal se, at de skal aflevere deres penge til politikerne, som giver dem til nogle seriekriminelle udlændinge, som aldrig har været på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg i høj grad er mangel på respekt.
Jeg synes, det er mangel på respekt, når man siger, at millionæren skal have en check, mens den enlige sygeplejerske, som må tage ekstra vagter for at få tingene til hænge sammen, ingenting får.
Det synes jeg er mangel på respekt.
Jeg synes, det er mangel på respekt over for den fraskilte far, som har sine børn nogle dage, og som nu slet ikke får noget som helst.
Så ja, det her er også et produkt af den mangel på respekt, man udviser.
Man kunne lave det her langt bedre, men det handlede ikke om det – det handlede om at skulle vinde et valg, og det er skammeligt.
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Det er blevet nogle meget høje sådan moralske træer, der er kommet ind her i Folketingssalen.
Det er jo meget interessant at betragte den her debat.
Derfor føler jeg mig bare kaldet til at stille det simple spørgsmål, om det moralkodeks, som hr. Lars Boje Mathiesen her skitserer, også omfatter, at man stiller op for ét parti til folketingsvalget og så skifter til noget andet undervejs i folketingssamlingen.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Det svarer jeg gerne på.
Er det en ny politik for Socialdemokratiet?
Hvis man spørger om min personlige stilling i det her danske Folketing, er jeg meget, meget stolt over, hvordan jeg har repræsenteret mit mandat.
Jeg har ikke skiftet mellem partier.
Jeg blev ekskluderet fra et parti, og så har jeg fortsat mit mandat herinde.
Så jeg har ikke skiftet til et andet parti.
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Jo, rent formelt set skal man jo aktivt selv gøre noget.
Det er jo ikke sådan, at man ved et tilfælde lige glider over i noget andet.
Det er jo helt fair, hvis der er nogle medlemmer af et parti, som synes, at der er forskellige økonomiske grunde til, at man skal ekskludere et partimedlem.
Så er det jo sådan, det er.
Men det er jo ikke sådan, at det er ved et uheld, at hr. Lars Boje Mathiesen har stiftet et parti – så kommer det i hvert fald bag på mig.
Kim Valentin (V), 2026-02-24:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke forestillet mig, jeg ville tage ordet, med når min tidligere partiformand bliver nævnt, bliver jeg nødt til at tage ordet, fordi det, som ordføreren siger, jo faktisk ikke er rigtigt.
Det, de også siger, er, at hvis man befinder sig i et ekkokammer, kan man godt tro, at det er sådan.
Så vil jeg gerne tilbage til dagsordenen, for dagsordenen er jo i den her sammenhæng fødevarechecken.
Der vil jeg spørge ordføreren: Anerkender ordføreren, at det rent faktisk er lykkedes at give 16 mia. kr. tilbage til borgerne som skattelettelse, og at den skattelettelse primært er givet til dem, som er i arbejde?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Det er en meget sjov betragtning, som man har hos Socialdemokratiet her.
Og man vil gerne være personlig.
Men lad mig bare svare alligevel.
Hvis det skal være op til en hovedbestyrelse i Socialdemokratiet at beslutte, om hr. Benny Engelbrecht må sidde i Folketinget – en ikke folkevalgt hovedbestyrelse hos Socialdemokratiet, der kan bestemme, at hr. Benny Engelbrecht ikke må være i Folketinget længere –
hvor er det folkelige mandat så henne?
Er det så folket, der vælger?
Nej, så er det en hovedbestyrelse, der vil styre, hvem der kan sidde inde i Folketinget.
Det er rigtigt nok, at et medlem af den her regering har forsøgt at købe et folketingsmandat, men det skulle man måske tage internt i regeringen.
Men det vil være meget, meget skadeligt for demokratiet, hvis en ikke folkevalgt hovedbestyrelse kan sige til folk, der har et folkeligt mandat, at de skal forlade Folketinget.
Leila Stockmarr (EL), 2026-02-25:
Synes ministeren, at det er en god idé, at forureneren betaler-princippet også gælder for dansk landbrug?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er først og fremmest enig i, at forureneren betaler-princippet er et fornuftigt princip.
Det gælder også i landbruget.
Her kunne jeg så stoppe mit svar, men det gælder selvfølgelig ikke kun i landbruget.
Det gælder også i forhold til andre forureningskilder, både industrien, vores alle sammens spildevand osv. osv.
Men det er f.eks. afspejlet i trepartsaftalen, som regeringen står bag sammen med et bredt flertal i Folketinget, at det også gælder for landbruget.
Lad mig give et par eksempler.
Også i forhold til kvælstofregulering i landbruget vil vi hjælpe vores vandmiljø, fordi det jo også koster at forurene.
Det er samtidig også min klare holdning, at dansk landbrug skal udvikles, men ikke afvikles.
Vi skal sikre en stærk fødevareproduktion i Danmark også i årene fremover, men med stadig mindre miljø- og klimaaftryk.
Derfor investerer vi i forskning og innovation, som skal være med til at sikre, at landmændene netop har fremtiden for sig til at kunne producere de fødevarer, vi er afhængige af, men som sagt med et lavere klima- og miljøaftryk til følge.
Det afgørende for mig er ikke, at nogen skal betale mest muligt, men derimod, at vi rent faktisk kan producere fødevarer med et lavere miljø- og klimaaftryk til følge.
Jeg kan jo bare gentage mit svar på det første spørgsmål.
Jeg mener, det er et godt princip, men jeg mener også, det er godt, at vi har et stærkt fødevareerhverv i Danmark.
Jeg mener også, det er godt, vi har et stærkt fødevareerhverv i Danmark, som kan vise, hvordan man rent faktisk kan producere fødevarer til en stigende befolkning, som efterspørger fødevarerne, men med et mindre miljø- og klimaaftryk til følge.
Det er jo det, den grønne trepart bl.a. er med til at underbygge ved at skabe et incitament på bl.a. CO 2 -delen og også i forhold til kvælstofdelen og skabe det incitament, der gør, at man kan omstille, at man får investeret i de rigtige teknologier, at man får implementeret dem og at man får vist, hvordan man kan udvikle et fødevareerhverv i stedet for at afvikle det.
Det synes jeg sådan set er vejen at gå.
Det er derfor, jeg holder fast i mit svar fra starten.
Forureneren betaler-princippet gælder, men det gælder ikke kun i landbruget, men i hele samfundet.
Leila Stockmarr (EL), 2026-02-25:
Hvis vi nu tager den aktuelle debat om drikkevand i forhold til reguleringsmuligheder, mener ministeren så, at vi fortsat skal have en strategi om, at vi i høj grad lader vandværkerne rense drikkevandet, når vi har en situation, hvor kommunerne – i hvert fald hvis vi ser på empirien fra Aalborg, men også fra HOFOR i hovedstaden – bliver nødt til at hæve vandtaksten på grund af renseudgifter?
Mener ministeren, at den praksis er et udtryk for forureneren betaler-princippet?
Eller kunne man ikke nærmere sige, at det netop er borgerne og ikke forureneren, altså de landmænd, der sprøjter på sårbare grundvandsdannende områder, der ender med at betale prisen?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Det kunne også være dem, som propper andre miljøfremmede stoffer i vores grundvand.
Det kunne være industrien.
Det kunne være vores alle sammens spildevand.
Derfor er det vigtigt, at vi får kortlagt, hvad kilderne er.
Hvor henne er de geografisk?
Hvad er det i øvrigt, der bliver fundet?
Hvordan sikrer vi, at vi undgår, at de ender der, hvor de ikke skal ende, nemlig i vores drikkevand?
Når der bliver sat spørgsmålstegn ved og sagt, at det er usikkert, hvor mit parti stiller sig, kan jeg bare sige fuldstændig klokkeklart, at vi skal beskytte vores drikkevand bedst muligt, og at vi skal gøre det mest effektivt.
Det kræver, at vi ved, hvordan vi gør det, og hvilke redskaber vi skal bruge – ikke bare for at lukke en masse og lave en masse forbud.
Forbud kan være nødvendige i nogle områder, men der er ingen grund til at starte med den store hammer, hvis vi kan nøjes med at lave målrettede indsatser og få mest miljø for pengene.
Drikkevandet er simpelt hen for vigtigt til bare at spille hasard med det.
Leila Stockmarr (EL), 2026-02-25:
Tak for det foreløbige svar.
Grunden til, at jeg har stillet det her spørgsmål, er, at det er et meget grundlæggende og principielt spørgsmål, der jo også, som ministeren berører i sit svar, rækker ind i mange problemstillinger, som vi diskuterer meget i øjeblikket.
Men der er jo også noget grundlæggende på spil ideologisk eller principielt, i forhold til hvordan man ser på, hvem der skal betale for negative eksternaliteter.
Jeg kunne godt tænke mig lidt at udfordre det, ministeren skitserer.
Sammenligner man det med andre erhverv i Danmark, modtager landbruget jo massiv statsstøtte og er i høj grad subsidieret.
Når det gælder den grønne trepart, så anerkender jeg da, at der er kommet en CO 2 -afgift, men der er så også tilført væsentlige midler til den grønne trepart til frivillige ordninger og andre kompensationer.
Ifølge tænketanken Kraka betyder det i hvert fald, at statsstøtten til landbruget stiger med 5,7 mia. kr. frem mod 2030 på grund af aftalen om den grønne trepart.
Vi har også en verserende diskussion om drikkevand, hvor det jo har været lidt svært at finde ud af, præcis hvad Venstre mener, i forhold til om et sprøjteforbud er en god idé, eller om det er rigtigt, at danskerne fortsat skal betale for at rense drikkevandet over en stigende vandtakst.
Derfor mener jeg ikke, at vi er helt i mål med ud fra ministerens svar at få klargjort, hvordan ministeren mener at man kan sige med ro i maven, at vi faktisk også, når det kommer til dansk landbrug, navigerer efter forureneren betaler-princippet, når vi i forhold til drikkevand, som det er nu, vælter prisen for at rense vandet over på borgerne, altså på vandtaksten, og når vi med den grønne trepart øger statsstøtten til landbruget, selv om vi laver en klimaafgift.
Vi kan se, at vi i forbindelse med andre erhverv faktisk er mere villige til at gå langt i forhold til at håndhæve forureneren betaler-princippet.
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Det er jo noget, der bl.a. også er aftalt i grøn treparts-regi.
Det er også derfor, jeg synes, det er vigtigt, at vi tænker de indsatser sammen med de indsatser, vi har i grøn treparts-regi, hvor der f.eks. skal være omlægning til naturområder, der skal være plantet skov, og der skal ske en omlægning til økologi – der skal ske en masse ting.
De redskaber skal vi selvfølgelig bruge klogt, og dem skal vi også bruge på de arealer, hvor det giver bedst mening, også miljømæssigt og også i forhold til at håndtere vores drikkevandsbeskyttelse.
Det gælder også i forhold til nitrat.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi får tænkt de ting sammen, og den proces er aftalt, og den er i gang.