Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Jeg synes, det har været en interessant debat, det må jeg sige.
Det er også en lidt underlig debat, altså at der overhovedet kan være uenighed om de her ting, som er så indlysende rigtige.
Flere har jo været inde på – det var ministeren, og jeg tror også, Socialdemokratiet og Venstre var inde på det; sådan fornemmede jeg det i hvert fald – at man på en række områder sådan set godt kunne forstå det principielle i Dansk Folkepartis forslag.
Men man ville ikke gøre noget, fordi de danske vælgere klarer det – det tror jeg var det, hr. Marcus Knuth sagde.
Men hvis man kigger på, at vi nærmer os, at 400.000 udenlandske statsborgere kan stemme, så kan man jo se, at der ikke altid kun er tale om danske vælgere.
Så i forhold til den der tillid til de danske vælgere synes jeg altså, at man skal forstå, at der ikke kun er tale om danske vælgere.
Der er jo også tale om folk, der er kommet hertil, og som jo ikke er danskere og ikke engang har dansk statsborgerskab.
Og derfor er de vel ret beset ikke danskere, da i hvert fald ikke juridisk set.
Så der er jo hos os i Dansk Folkeparti en bekymring for, at tingene stille og roligt begynder at skride.
Vi ser jo også, at flere og flere fører valgkamp på andre sprog end dansk, og derved kobler man jo reelt nogle danskere af den demokratiske debat, og det tror vi ikke på der kommer noget godt ud af.
For så risikerer man, at vi ganske enkelt taler forbi hinanden, og det tror vi ikke er sundt for demokratiet.
Man skal kunne forstå hinanden, vi skal have et fælles sprog, og man bør kunne tale og forstå dansk.
Det er helt grundlæggende.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, det er ærgerligt og også pinligt, at Folketingets partier ikke kan enes om at stille krav til de udlændinge, som ønsker at stemme og stille op til lokale valg.
Sagen er jo den, at indvandringen har skabt lommer i Danmark, hvor det bærende ikke længere er dansk sprog og kultur, og vi ved alle, at der er udlændinge, som trods mange års ophold i Danmark fortsat ikke behersker det danske sprog, og som heller ikke føler et kulturelt fællesskab med danskerne.
Og det er efter vores opfattelse i Dansk Folkeparti et alvorligt problem, fordi det er en trussel mod det folkelige og det nationale, som jo er det, der binder os sammen.
Det er skadeligt for sammenhængskraften, og det ødelægger vores demokrati.
For forudsætningen for et velfungerende folkestyre er, at vi taler det samme sprog og kommunikerer med hinanden på en måde, så alle kan følge med i den demokratiske samtale.
Sproget er afgørende, og det undrer mig dybt, at store partier som Venstre og Socialdemokratiet, men også et parti som De Konservative – som godt nok ikke er her i dag, men har tilkendegivet, at de ikke støtter Dansk Folkepartis forslag – ikke forstår, at det danske demokrati hænger sammen med vores sprog og kultur.
Vores folkestyre er bygget oven på vores kultur og vores historie.
Demokratiet svæver ikke frit, men hænger sammen med det nationale.
Og det er altså efter min opfattelse overfladisk at påstå andet.
Danmark er selvfølgelig mange ting.
Danmark er et land, der hviler på kristne værdier.
Danmark er et monarki, der har en fælles historie osv.
Og Danmark er også i høj grad baseret på et demokratisk system, hvor retten til at stemme og lade sig opstille til et folketingsvalg er betinget af, at man er 18 år, har bopæl i riget og er dansk statsborger.
De samme principper ønsker Dansk Folkeparti skal gøre sig gældende for at stemme og lade sig opstille til kommunale og regionale valg.
Det bør kun være for danske statsborgere.
Det danske demokrati tager udgangspunkt i nationalstaten, hvorfor de demokratiske rettigheder i udgangspunktet bør være forbeholdt danskere.
Derfor er det også vigtigt at understrege, at det danske folkestyre ikke er for hvem som helst.
Desværre er der ikke et flertal i Folketinget for at stille krav om statsborgerskab, og det anerkender vi naturligvis.
Dette beslutningsforslag tager derfor udgangspunkt i, at der stilles et minimumskrav til udlændinge, altså udenlandske statsborgere, som ønsker at deltage aktivt i det danske demokrati.
Hvis man ønsker at kunne stemme og stille op til kommunale og regionale valg, så bør man beherske det danske sprog.
Og som fru Merete Dea Larsen var inde på, kunne det sågar også være i form af at komme op til en samtale, måske hos en fra kommunen, så det i det mindste kan konstateres, inden man får valgkortet, at man faktisk kan begå sig på det danske sprog.
Der bør være en eller anden sikkerhed for, at man bare har en lille smule forudsætninger for at kunne sætte sig ind i, hvad de forskellige partier står for, når man ikke er dansk statsborger, men har stemmeret.
Deltagelse i den demokratiske proces kræver, at man behersker sproget på et fornuftigt niveau, både så de pågældende, der skal stemme, ved, hvad valget handler om – det er nok meget godt – og i lige så høj grad for at sikre, at de udlændinge, der skal vælges, formår at gøre sig forståelige på dansk i den politiske og den offentlige debat.
Det mener vi i Dansk Folkeparti er en forudsætning for demokratiet.
Men jeg vil sige tak for ordet og tak for debatten.
Vi kommer ikke i mål i dag; det kan vi godt fornemme.
Så vi tager det op igen på et senere tidspunkt.
Det er helt sikkert.