runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2017-10-24:
Det er ikke helt sådan, jeg forstår den her aftale, men nu må andre og ministeren endelig sige til, hvis det ikke er korrekt.
Det, jeg forstår, er, at med den her aftale er det sådan, at når Arbejdstilsynet kommer ud og laver de her ekstra 500 besøg, fortæller de det til det her certificeringsorgan, hvis det viser sig, at der er nogle problemer.
Hvis de ser, at der er alvorlige problemer, og at der virkelig er fare på færde, så kommer påbuddene, og de kommer også, når de er derude.
Så det vil sige, at hvis der er noget virkelig alvorligt, vil Arbejdstilsynet reagere.
Det står der.
Det står i aftalen, og jeg mener, at det også står i lovforslaget, og det kan ministeren så bekræfte.
Men det skal vi i hvert fald have på det rene.
Når vi gør det på den måde, er det meget mere sikkert, at Arbejdstilsynet kommer derud og kan give de påbud, hvis det er alvorligt, og hvis der er problemer, skal vi have certificeringsorganet på, og så mister de kronesmileyen, indtil de så får styr på tingene.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Det betyder altså, at Arbejdstilsynet ikke behandler certificerede virksomheder som alle andre virksomheder i fremtiden.
De får nogle undersøgelsesbesøg, men de får ikke et påbud om de ting, som Arbejdstilsynet ser, ligesom alle andre virksomheder gør.
Det vil sige, at der er en særordning for en gruppe af virksomheder, som vi troede var elitevirksomheder, men som vi i dag ved har en gennemsnitlig ringere standard end dem, der ikke har en certificering.
Hvordan hænger det sammen, hr. Leif Lahn Jensen?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-10-24:
Der kommer til at ske det, at vi laver de her ekstra 500 besøg over 3 år for at sikre, at du ikke kan putte dig, selv om du er certificeret.
Før i tiden var det jo sådan, at hvis du var certificeret og havde fået en kronesmiley, fik du ikke de der ekstra besøg, som man kan få.
Nu kan man ikke længere putte sig.
Nu kommer de faktisk ud og laver de her ekstra besøg, og på den måde kan man så også risikere at miste kronesmileyen, hvis man ikke har tingene i orden.
Det var jo netop på grund af det, vi så der skete i Aalborg.
Derfor mener jeg – sammen med de andre ting – at man også skal fortælle om de sygdomme og arbejdsskader, der sker, og så kan vi meget bedre kontrollere de virksomheder, der har den her certificering.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
I den politiske aftale, som hr. Leif Lahn Jensen og Socialdemokratiet har været med til at lave sammen med regeringen, står der, at Arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre virksomheder.
Det står i punkt 7 i den aftale.
Kommer det til at ske med den her ændring, at man behandler alle virksomheder ens?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-10-24:
For Socialdemokraterne som for mange andre er det altafgørende, at man går glad på arbejde og man går glad hjem igen.
Det gør man kun, hvis der er styr på tingene på arbejdspladsen, hvis man har et godt arbejdsmiljø og man føler man har et sundt og sikkert arbejde.
Derfor vil vi jo selvfølgelig gerne anerkender de virksomheder, der gør en indsats, og de virksomheder, der sikrer gode forhold for deres medarbejdere, og derfor har vi netop også været med til at indføre certificeringsordningen og kronesmileyen.
Det er klart, at når vi gør sådan nogle ting og laver aftaler, forventer vi jo selvfølgelig også, at systemet virker og giver gode resultater.
Så skete der jo desværre det for et års tid siden, at sagen i Aalborg med Siemens og Vestas viste, at der åbenbart er huller i systemet, at man, selv om man er en certificeret virksomhed, kan producere den ene arbejdsskade efter den anden.
Med aftalen får vi 500 besøg af Arbejdstilsynet på certificerede virksomheder over en 3-årig periode for at sikre, om alt er, som det skal være.
Hvis det viser sig ikke at være tilfældet,
vil organet, altså certificeringsorganet, blive inddraget, medmindre det er alvorligt og der vil blive givet et påbud.
I tilfælde af at der er problemer, vil virksomhederne miste sin kronesmiley, indtil tingene er i orden igen.
For at give en bedre kvalitet i kontrollen med arbejdsmiljøet på virksomhederne vil vi give certificeringsorganerne mere tid på virksomheden samt udvikle og etablere en uddannelse, som er målrettet de folk, der kommer ud i virksomhederne.
Til sidst vil vi også sikre os, at virksomhederne oplyser det her organ, om de anmelder arbejdsulykker og erhvervssygdomme, som virksomheden har kendskab til, så man også på den måde kan reagere i god tid.
Med den her aftale og på den her måde er jeg ikke et sekund i tvivl om, at vi styrker den her ordning, at vi sikrer et bedre arbejdsmiljø på virksomhederne, og at vi sikrer, at de regler, vi laver, og det system, vi bygger op, også virker bedre.
Det er også meget afgørende for mig, at arbejdsmarkedets parter, som netop sidder i Arbejdsmiljørådet, bakker op om forslaget og selv har været med til at pege på nogle af de her løsningsmodeller.
Så med disse ord støtter vi forslaget, men vi vil selvfølgelig holde meget øje med, om de her nye tiltag virker, og vi vil selvfølgelig også løbende spørge ind til det i forligskredsen.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-10-24:
Jeg vil gerne sige tak for den omsorg, der bliver vist mig som minister.
Derfor vil jeg også gerne give Christian Juhl en skriftlig besvarelse på, hvorfor man ikke på nogen måde skal frygte, at det her kommer til at udsulte Arbejdstilsynet.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Jamen hr. Christian Juhl har slet ikke brug for sandhedsbeviser, men for en vis sandsynlighed for, at det ikke belaster et arbejdstilsyn, som i den grad er belastet i øjeblikket, hvilket ministeren jo selv både på den her talerstol og i udvalget flere gange har gjort opmærksom på.
Vi har faktisk en meget, meget anspændt situation i Arbejdstilsynet, og vi er nødt til at gøre noget, også før ekspertudvalget er færdig med at kigge på arbejdsmiljøet.
Det er derfor, jeg spørger.
Det er sådan set ministerens egen nervøsitet over Arbejdstilsynets tilstand, der gør, at jeg spørger.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-10-24:
Nu er det jo sådan, at man ikke bare kan lave fri leg i et lovforslag, hr. Christian Juhl.
Så når det står, som det gør, er det jo, fordi det vurderes ikke at have nogen økonomiske konsekvenser.
Og der beder Christian Juhl om at få et sandhedsbevis for det.
Det vil være svært at give et sandhedsbevis til Christian Juhl, siger al erfaring mig, men jeg vil da gerne gå et spadestik dybere og så forklare Christian Juhl, hvorfor det er på den måde, at det ikke får nogen økonomiske konsekvenser for Arbejdstilsynet.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Tak for det.
Jeg mener bare, at hvis et ministerium flytter opgaver over til et andet ministerium, er der så ikke tradition for, at man også flytter økonomien med over?
Eller skal man spare de penge i Energiministeriet, når man ikke længere skal lave den opgave?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-10-24:
Tak for det.
Og tak til de ordførere, der har været på talerstolen, for de positive bemærkninger, der har været ved behandlingen af lovforslaget her i dag.
På arbejdsmiljøområdet er der en lang og god tradition for, at arbejdsmarkedets parter spiller en central rolle – det gælder også i forhold til arbejdsmiljøet offshore.
Regeringen foreslår derfor at flytte reguleringen af sikkerhedszoner omkring offshoreanlæg fra Energi-, forsynings- og Klimaministeriet til Beskæftigelsesministeriet.
Og det er jo så det, som udvalgsbehandlingen kommer til at handle om.
Så er der også stillet en lang række spørgsmål her under førstebehandlingen.
Nogle af dem vil jeg gerne vende tilbage til i skriftlig form, men hele spørgsmålet omkring økonomi og administrative konsekvenser er jo sådan set meget fint beskrevet i lovforslaget på side 13.
Det, der er lidt vigtigt måske også at holde sig for øje, er jo, at hvis man ser på, hvordan det historisk har været, så var det sådan, at ressortansvaret for offshoresikkerhedsloven og opgaver i tilknytning hertil blev overført til Beskæftigelsesministeriet pr. 1. januar 2015.
Jeg har noteret mig, at der er flere, der har vist interesse for det, og det vil jeg så selvfølgelig vende tilbage til i skriftlig form.
I forhold til de norske erfaringer, som Christian Juhl nævner, så tror jeg også, at jeg vil vende tilbage med svar på det spørgsmål i skriftlig form.
Det er jeg i hvert fald ikke i stand til i dag at give et fyldestgørende svar på.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-24:
Vi er enige i det, som de andre ordførere har sagt, og vi kan også støtte lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2017-10-24:
Det giver rigtig god mening at flytte opgaver til et ministerium, der i forvejen har ekspertisen på det her område.
Derfor kan SF støtte lovforslaget, der forhåbentlig også vil føre til et løft i arbejdsmiljøet til havs.
Men på den anden side kan det ikke nytte noget, at vi bliver ved med at flytte opgaver over til Arbejdstilsynet og pålægge dem nye områder, de skal tage sig af, uden samtidig at lade pengene følge med.
Så med den ene bemærkning kan jeg sige, at SF støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-10-24:
Det gør vi jo selvfølgelig, fordi vi har ændret loven og strammet op over for virksomhederne.
Jeg går ud fra – og det forventer jeg også virksomhederne vil tage alvorligt – at hvis ikke de lever op til reglerne, mister de deres kronesmiley, og de mister deres arbejdsmiljøcertifikat.
Og jeg tror da på – i hvert fald indtil det modsatte er bevist – at virksomhederne vil gøre, hvad de kan, for at leve op til de krav, vi har i arbejdsmiljøcertifikatet.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Tak for det.
Jamen det har vi jo sagt i mange år – det tror vi da på, indtil det modsatte er bevist.
Det er bevist nu.
Arbejdstilsynet har undersøgt det, og Rigsrevisionen har givet os besked om, at vi nok skal tænke os om.
Og så kommer man med det her, som er 5 pct. mere kontroltid – ikke af Arbejdstilsynet, for de må nemlig kun lave besigtigelsesbesøg på 500 af de 3.000 virksomheder, og de må ikke lave almindelige påbud, når de kommer ud.
Laura Lindahl (LA), 2017-10-24:
Jeg er da fuldstændig enig med ordføreren i, at de tal, der kom frem ved den her analyse, var overraskende, og jeg synes, at det er dybt problematisk, når man laver en certificeringsordning, hvor medarbejdere og generelt borgere i Danmark har en tro på, at de gør det bedre, når det så viser sig, at det gjorde de faktisk ikke.
Derfor synes jeg jo netop, at det er et godt tiltag, som bliver taget, men vi må også bare sige, at jeg helt grundlæggende har en tro på, at virksomhederne selv har en interesse i at skabe et godt arbejdsmiljø.
Om det er en certificeringsordning, der gør det alene, ved jeg ikke, men jeg har jo en tro på, at virksomhederne selv har en interesse i det.
Det burde de i hvert fald have.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Jeg vil gerne høre ordførerens vurdering af, om ordføreren tror på, at en certificering og en kronesmileyordning kan give et bedre arbejdsmiljø, når vi nu har en erfaring fra de sidste 2 år, der viser, at de virksomheder har et dårligere arbejdsmiljø end de virksomheder, som ikke arbejder med certificering.
Hvad er det, der i situationen gør, at man tror, at det er elitevirksomheder, og at de andre er virksomheder, der er knap så gode?
Det er jo lige omvendt af, hvad virkeligheden er.
Hvorfor skal man så tage særlige hensyn til de virksomheder, der har det dårligste arbejdsmiljø?
Laura Lindahl (LA), 2017-10-24:
Med forslaget her stiller man øgede krav til certificeringsorganerne og deres kontrol med virksomheder, der har et arbejdsmiljøcertifikat.
Baggrunden er jo bl.a. denne analyse, som jo netop ikke kunne finde et bedre arbejdsmiljø på de arbejdspladser, som har et arbejdsmiljøcertifikat.
Og det er selvfølgelig problematisk, når hele baggrunden for, at man kan slippe for det risikobaserede tilsyn, er, at man netop skulle gøre en særlig stor indsats på området.
Og derfor støtter vi også det her lovforslag, som så netop tager skridtet videre.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Hvis arbejdsmarkedets parter ligesom Socialdemokratiet tror, at den her minimale opstramning ændrer på de skandaløse forhold, vi har, hvad angår certificering og kronesmileyer, så er de ikke deres opgave voksen, hverken i arbejdsgiverkredse eller i fagforeningskredse.
For så har man ikke set, hvor alvorligt problemet er, men tror, at man med nogle små ændringer kan ændre på tingene.
Så ordføreren har fuldstændig ret i, at sådan ser jeg på det.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-10-24:
Men jeg fik jo slet ikke svar på spørgsmålet.
Det er fint nok, at ordføreren ikke er enig med mig og ordføreren for Dansk Folkeparti.
Men spørgsmålet handlede om arbejdsmarkedets parter: Mener man også, at arbejdsmarkedets parter slet ikke har styr på det, at arbejdsmarkedets parter slet ikke har læst loven, eller at arbejdsmarkedets parter slet ikke forstår, hvad der sker omkring ørerne på dem?
For det er jo det, jeg hører ordføreren sige.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Jeg har altid lært, at tillid er godt og kontrol er bedre.
Derfor prøver jeg at læse teksten her og se, hvad der står.
Når Socialdemokratiets ordfører afslører, at han ikke har sat sig ind i teksten og tror, at alle virksomheder bliver behandlet lige, og når ordføreren for Dansk Folkeparti siger, at virksomhederne under de her undersøgelsesbesøg kan risikere at få en rød eller en gul smiley og det er forkert i forhold til teksten, så tror jeg, det er en god idé altid at læse teksten og så lave sin egen vurdering af det. Det skulle arbejdsmarkedets parter selvfølgelig også gøre, inden de udtaler sig om det.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-10-24:
Nu hører man jo hr. Christian Juhl sådan set synes, at det her er den mest forfærdelige lovændring.
Han bruger ordet falsk tryghed og mange andre ting.
Jeg er bare nødt til også lige at sige her, at Arbejdsmiljørådet, hvor arbejdsmarkedets parter sidder – både arbejdsgiverne, men også lønmodtagerne – sådan set har været med inde over og sagt god for det her.
Betyder den der manglende tillid, som jeg kan høre hr. Christian Juhl nu giver udtryk for, også, at hr. Christian Juhl har manglende tillid til arbejdsmarkedets parter og dermed også lønmodtagerne, når de sådan set har sagt god for det her?
Er det det, jeg hører?
Hans Andersen (V), 2017-10-24:
Det bliver lidt en gentagelse, men jeg synes, vi skal glæde os over, at virksomheder i Danmark går ind og siger: Vi vil gerne være med til at arbejde seriøst og kontinuerligt med at forbedre arbejdsmiljøet, og vi er optaget af også at få en kronesmiley for det.
Så handler det da om, at vi skal understøtte det, og så kan vi ikke leve med, at der bliver sået tvivl om, om den kronesmiley også er et reelt udtryk for et godt arbejdsmiljø på den enkelte arbejdsplads.
Det strammer vi op på med det her lovforslag, og det glæder mig over.
Og så skal vi da fortsat arbejde for, at når der er tale om alvorlige overskridelser, er vilkårene fuldstændig ens, om man er omfattet af smileyordningen, eller man ikke er omfattet af smileyordningen.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Vi skal glæde os over, at der er nogle virksomheder, der arbejder seriøst med arbejdsmiljø – det er jeg fuldstændig enig i.
Men vi har jo i det her forløb de sidste 2 år fundet ud af, at de virksomheder, der har et certifikat, har ringere arbejdsmiljø end de virksomheder, der ikke har et certifikat.
Hvorfor skal vi så tro på, at det vil blive ændret i fremtiden ad frivillighedens vej, ved at der bliver lavet nogle små kommaændringer, og ved at sige til Arbejdstilsynet, at de ikke må give påbud i de her virksomheder, når de kommer på undersøgelsesbesøg?
Det burde dog være sådan, at de virksomheder, som havde den laveste standard, kiggede man mere grundigt efter i sømmene i stedet for bare at nøjes med at komme på nogle undersøgelsesbesøg på 500 virksomheder.
Derfor kan jeg ikke forstå, at ordføreren siger, at Arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre virksomheder.
Hans Andersen (V), 2017-10-24:
Jeg synes, vi skal glæde os over, at der er virksomheder, som er optaget af arbejdsmiljøet, og som arbejder så seriøst med arbejdsmiljøet på deres virksomhed, at de vil omfattes af en certificeringsordning og kan få en kronesmiley.
Det betyder netop, at man lokalt på den enkelte arbejdsplads hver dag arbejder seriøst og kontinuerligt med at forbedre arbejdsmiljøet.
Og så synes jeg, det er udmærket, at vi nu har skruet en ordning sammen på en sådan måde, at man tager ansvar for arbejdsmiljøet sammen med de certificeringsinstitutter, der skal godkende, at arbejdsmiljøet lever op til ordnede forhold på arbejdsområdet.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Tak for det.
I den politiske aftale, som Venstreregeringen, Socialdemokratiet og andre, bl.a. Dansk Folkeparti, indgik, står der i punkt 7, at Arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre virksomheder.
Det var også det, som ordføreren og jeg var enige om, da vi besøgte Siemens i Aalborg.
Hvordan bliver de behandlet lige?
For heri står der, at de 500 virksomheder kan få et undersøgelsesbesøg, hvor man ikke må give almindelige påbud – kun hvis der er overhængende fare, for så skal man selvfølgelig gribe ind.
Men almindelige påbud må Arbejdstilsynet ikke give under det her undersøgelsesbesøg på de 500 virksomheder.
De 2.500 virksomheder får slet ingen besøg overhovedet.
Hvordan kan det stemme overens med punkt 7 om, at Arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre virksomheder?
Hans Andersen (V), 2017-10-24:
Tak for det.
Et godt og trygt arbejdsmiljø er afgørende for Venstre.
Det er jo så den lovudmøntning, vi står med i dag.
De forrige ordførere har gennemgået konkrete dele af lovforslaget, så jeg vil blot sige, at Venstre er optaget af, at lønmodtagere i Danmark arbejder under sunde og sikre forhold.
Selv om antallet af alvorlige arbejdsulykker på det danske arbejdsmarked generelt er faldende, går det desværre den forkerte vej i bygge- og anlægsbranchen.
Det ser vi på med alvorlige og bekymrede øjne, og derfor har regeringen med beskæftigelsesministeren i spidsen jo bl.a. taget initiativ til et forsøg med en ny tilsynsmetode, som skal betyde, at Arbejdstilsynet i højere grad kommer uanmeldt på besøg på byggepladser.
For vi skal reagere, når vi ser denne bekymrende udvikling.
Det skylder vi de mange ansatte i byggeriet, som hver dag træder hårdt i samfundets pedaler.
Derfor ser vi også med positive øjne på denne udmøntning af aftalen om smileyordningen og certificeringsordningen.
For som vi har set i konkrete tilfælde, er der behov for at styrke tilsynet med arbejdsmiljøet i forhold til virksomheder med smileyordning.
I Venstre mener vi, der er behov for at styrke ordningen og dermed også ordningen med, at virksomheder med et arbejdsmiljøcertifikat kan få en kronesmiley på Arbejdstilsynets hjemmeside.
For hvis vi skal have gode arbejdsmiljøforhold på danske arbejdspladser – og det skal vi – så er det jo helt afgørende, at man har tillid til arbejdsmiljøcertificeringen, for det er netop en anerkendelse af, at virksomheden rent faktisk arbejder seriøst med arbejdsmiljøet.
Det skal vi alle kunne stole på, lønmodtagere som politikere, og derfor skal vi også tage det alvorligt, når tilliden til ordningen lider et knæk.
Den tillid skal vi have genoprettet.
Vi skal have sunde og sikre arbejdsforhold på danske arbejdspladser.
På den baggrund vil Venstre gerne støtte op om disse forslag til ændringer.
Vi ser disse forslag som en styrkelse af kronesmiley- og certificeringsordningerne helt generelt, og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-10-24:
Hvis Arbejdstilsynet så kommer ud og finder forhold, der giver en gul eller en rød smiley, så bliver man frataget det arbejdsmiljøcertifikat – det kan i hvert fald ikke længere ses på hjemmesiden.
Og så går Arbejdstilsynet selvfølgelig også ind for at kontrollere, hvordan forholdene er på virksomheden – det er klart.
Det er ikke sådan, at virksomheden bare kan køre friløb.
Andreas Steenberg (RV), 2017-10-24:
Fru Sofie Carsten Nielsen er ordfører på det her lovforslag, men på vegne af hende og Radikale Venstre skal jeg holde ordførertalen her ved førstebehandlingen.
Med lovforslaget flyttes al regulering om sikkerhed på offshoreaktiviteter fra Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet til Beskæftigelsesministeriet, så det bliver Arbejdstilsynet, der står for tilsynet.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Men vi vil også som en sidebemærkning her ved førstebehandlingen sige, at vi er meget betænkelige ved forslaget og tænker, om Arbejdstilsynet har tilstrækkeligt med ressourcer til at løfte denne og andre opgaver.
Det er vi som sagt betænkelige ved om de kan, og det vil vi gerne forhandle med regeringen om i forbindelse med finansloven eller andet, hvor vi gerne vil støtte et løft af ressourcerne til Arbejdstilsynet.
Carsten Bach (LA), 2017-10-24:
Ja, fra rigide regler til mere fleksible regler.
Liberal Alliance, og specielt nu, hvor vi sidder i et regeringssamarbejde, arbejder jo altid væk fra forbud, og det gør vi også internt i regeringen, også på den konkrete sag, og derfor bifaldt vi jo også med det samme, at den her sag kom op i regeringskredse, altså at vi så netop kunne få ændret nogle rigide regler og få gjort dem mere fleksible.
Så at arbejde for mindre forbudspolitik, i hvert fald når vi snakker internt regeringssamarbejde, er bestemt noget, som Liberal Alliance gør.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Tak for det.
Nu ved jeg jo, at Liberal Alliance har været imod det her raceforbud, sådan set lige så lang tid, som Enhedslisten har været det, så jeg ville bare gerne høre, om det at få fjernet den raceliste, der blev indført i 2010, er noget, Liberal Alliance bruger kræfter på som regeringsparti.
Når jeg hører ordføreren sige, at Liberal Alliance gerne stemmer for forslag, der gør rigide regler mindre ufleksible – jeg tror, det var ordvalget – vil jeg gerne høre, om Liberal Alliance så vil støtte et ændringsforslag fra Enhedslisten til den her lov, som fjerner det raceforbud, der blev indført i 2010.
Carsten Bach (LA), 2017-10-24:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil forsøge at holde mig lidt mere stringent til, hvad det konkrete lovforslag, vi behandler, handler om – i hvert fald lidt mere stringent end den foregående ordfører.
Grunden til, at vi står her og diskuterer politiets mulighed for at udføre frem for at aflive hunde af bestemte racer, som er kommet ind i landet, er jo, som det er sagt før, også i dag, sagen om A-Iceberg – hunden, som blev midtpunkt for en mindre, diplomatisk krise her i forsommeren.
Hunden var indrejst i Danmark, godt nok med sin italienske ejer, men uden at være opmærksom på det ulovlige i det forhold.
Da politiet så blev opmærksom på, at hunden tilhørte en af de 13 hunderacer eller krydsninger, som ved lov i Danmark er blevet bestemt ikke må være hjemmehørende i Danmark, besluttede man, at hunden skulle aflives.
Det skete, til trods for at hund og ejer ikke var opmærksom på dette forbud, og at de jo også var kommet igennem toldkontrollen i Kastrup Lufthavn uden problemer.
Det er den direkte og meget håndgribelige konsekvens af det her forbud, der blev vedtaget her i Folketingssalen i 2010, i øvrigt uden Liberal Alliances stemmer.
Generelt støtter Liberal Alliance forslag fremsat her i salen, som vil gøre rigide regler mere smidige.
Eksemplet her med A-Iceberg viser jo, at forbud mod bestemte hunderacer er alt for ufleksibelt.
Derfor glæder det selvfølgelig også mig og Liberal Alliance, at vi nu giver politiet mulighed for at vurdere de enkelte situationer, når de opstår, fremfor at følge rigide regler, selv om det tydeligvis ikke er rimeligt.
Derfor støtter Liberal Alliance naturligvis også forslaget.