runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Det, der får mig til at tage ordet, er SF's afsluttende bemærkning om, hvad man kan bruge pengene på, hvis man ikke giver skattelettelser.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Vil SF være med til at lave et beslutningsforslag, hvor vi måske sænker det til 25 eller 24 og så finansierer det ved at fjerne partistøtten?
Jeg tror ikke, det er så meget galt.
Det her forslag om at sænke det er på 132 mio. kr.
Jeg ved godt, det bliver dyrere, hvis man skal sænke det fra 28 til 24, men det er en finansiering, der vil nå et stykke af vejen.
Og vi kan også gå ind og kigge på nogle andre vilkår og så måske finansiere det der.
Men jeg synes, det er rimeligt, at man i den ligning – når man siger, at der bare ikke skal ske skattelettelser – også kigger på: Hvordan er det, det offentlige bruger de her 1.320 mia. kr., som vi nu har?
For så kan vi godt finde 132 mio. kr.; det er ikke noget problem.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-24:
Jamen det synes jeg er helt fair, altså at man i økonomiske diskussioner selvfølgelig også kigger på, hvad det offentlige bruger pengene til.
Det, vi bare kan se på den lange bane i dansk økonomi, er, at den offentlige velfærd har været underfinansieret med 23 mia. kr., hvis den skulle følge med den private velstandsudvikling, og også, at hvis vi skal sørge for, at vores velfærd udvikler sig, så kræver det, at vi prioriterer det og ikke skattelettelser.
Det var egentlig bare det, jeg prøvede at sige.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-10-24:
Tusind tak.
Forslaget her udmønter jo en politisk aftale, der er indgået i den daværende folkeskoleforligskreds.
Med forslaget sænkes klasseloftet for nye årgange i folkeskolen fra skoleåret 2024/25 til 26 elever i 0.-2. klasse, dog med mulighed for op til 28 elever i særlige tilfælde.
For grundskolens øvrige klassetrin gives der ligeledes mulighed for, at der i særlige tilfælde kan dispenseres fra klasseloftet på 28 elever, så der maksimum er 30 elever i en klasse.
Formålet med at tillade et forhøjet klasseloft i de her særlige tilfælde er at give skolerne og kommunerne noget albuerum og fleksibilitet til at sikre, at eksisterende klasser ikke splittes op i meget små klasser med færre timer til følge.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for forslaget.
Vi er oprigtig optaget af, at alle skoleelever har et godt forløb igennem skoletiden, og det gælder både for de mindste, men også for de ældste i folkeskolen.
Det styrker indlæringen, men det styrker i høj grad også trivslen.
Så det er positivt, at klasseloftet sænkes, så lærere såvel som skolepædagoger får nogle bedre forudsætninger for at arbejde med den enkelte elevs faglige, personlige og sociale trivsel og sætte ind med rettidig støtte, når der er behov for det.
Når det så er sagt, er der jo også i dag mulighed for, at man ude i de enkelte kommuner kan prioritere anderledes, for man kan faktisk lokalt sænke klasseloftet yderligere, hvis man gerne vil det.
Det har vi i hvert fald gjort i Helsingør Kommune, hvor jeg selv er valgt ind ud over at være i Folketinget.
Det er jo positivt, og man kan faktisk gøre det endnu bedre, man kan sætte klasseloftet endnu lavere, hvis man vil det.
Men det er også positivt, at der er en fleksibilitet indbygget, så hvis der lige pludselig flytter en ny familie med to børn til byen og der i en klasse allerede er nået et maksimum i forhold til det antal elever, der skal være i klassen, kan man være fleksibel og sige: Nu sætter vi lige en enkelt mere ind i klassen, så man ikke skal splitte de her klasser op.
Det er vigtigt med den lokale fleksibilitet.
Helt overordnet set
støtter vi i Danmarksdemokraterne forslaget om et sænket klasseloft i de mindste klasser, fordi det giver bedre forudsætninger for, at lærere og pædagoger kan følge den enkelte elevs faglige, personlige og sociale trivsel, men også, fordi det er godt for den enkelte elev.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-10-24:
Tak for det.
Vi skal være ærlige at sige, at det ikke er noget, der er groet omme i vores baghave; dog er vi glade for, at aftalen er blevet meget fleksibel, så det ikke automatisk, hvis der kommer en nytilflyttet elev ind i en klasse med 26 elever, udløser to meget små klasser.
Grundlæggende har vi egentlig tillid til, at skolerne selv kan vurdere, hvor mange børn der skal gå i en klasse, men det kræver altså også, at skolen har økonomien til det.
Derfor ønsker vi i Liberal Alliance, at skolerne bliver selvejende, så skolerne kender deres økonomi en del år ud i fremtiden.
Men som sagt er vi en del af aftalen, intentionen er god, og vi stemmer selvfølgelig for.
Lise Bertelsen (KF), 2023-10-24:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag, udmønter vi, som mange andre nu allerede har været inde på, en bred – og det er jo dejligt – politisk aftale om at sænke antallet af elever i børnehaveklassen og på 1. og 2. klassetrin fra de her 28 elever til 26 elever.
Og det er jo med et cirka, fordi der er indbygget en fleksibilitet, som vi synes er rigtig vigtig.
Det Konservative Folkeparti, der er med i den her aftale, ser positivt på at sænke klasseloftet netop i bestræbelser på, at alle børn har mulighed for at få en rigtig god skolestart, hvor færre børn i klasserne vil kunne give mere ro og tid til det enkelte barn, så man netop understøtter børnenes sociale, faglige og trivselsmæssige udvikling.
Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-24:
Tak for det.
Vi er samlet for at drøfte et lovforslag, der rører ved selve hjertet af vores samfund, nemlig vores børn, deres fremtid og deres uddannelse.
Jeg står her med en dybtfølt bekymring – en bekymring, som er vokset i takt med de mange rapporter om elevers mistrivsel i folkeskolen.
Med dette lovforslag tager vi et skridt, måske et lille skridt, men dog et skridt i den rigtige retning for en bedre folkeskole.
Uro i klasserne er, som flere undersøgelser har vist, en af de primære årsager til mistrivsel i folkeskolen, og det er helt forståeligt.
Forestil jer, hvordan det må være at forsøge at koncentrere sig, når der konstant er uro omkring en.
Det oplever vi indimellem selv her i Folketingssalen.
Og ja, det er en udfordring at skabe et læringsmiljø, der er roligt og koncentreret, når der er 28 eller flere elever i en klasse.
Med de rammer, vores lærere har i dag, er det svært at forberede undervisningen til så mange forskellige elever, som alle har forskellige behov, niveauer og også diagnoser.
Vores lærere gør en stor indsats hver dag, men de kæmper en kamp, der indimellem er op ad bakke, og hvem betaler prisen?
Det gør vores børn, især vores børn med særlige behov.
De bliver tabt i systemet, fordi der hverken er tilstrækkelig tid eller tilstrækkelige ressourcer til at imødekomme deres individuelle behov.
Det er vores pligt at give vores børn de nødvendige redskaber til at lykkes, og en del af løsningen er dette lovforslag om at sænke klasseloftet.
For ved at have færre elever i hver klasse vil lærerne have mere tid til den enkelte elev.
Det vil give de yngste elever en mere tryg og rolig start i skolen, og det vil gøre det lettere at skabe et godt læringsmiljø til både at kunne udvikle sig menneskeligt og fagligt.
Derfor støtter vi i Dansk Folkeparti dette lovforslag.
Det er dog ikke nok.
Vi bliver også nødt til at se på, hvordan vi kan styrke lærernes kompetencer og ressourcer, så de bedre kan håndtere udfordringerne med den stigende mistrivsel.
Vi skal sikre, at vores lærere har de værktøjer og ressourcer, de har brug for, til at skabe et læringsmiljø, der favner alle elever, uanset om de har særlige behov eller ej.
Vi skal sikre, at vores skoler er steder, hvor alle elever kan trives og føle sig som en del af fællesskabet.
Vores folkeskoler skal have de nødvendige ressourcer til at bekæmpe den stigende mistrivsel, men Rom blev ikke bygget på en dag.
Dansk Folkeparti stemmer for dette lovforslag, da det er et skridt i den rigtige retning for en bedre folkeskole for vores børn.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-24:
Tak for det, formand.
Nå, jeg vil komme med konklusionen først.
Indtil videre stemmer jeg gult til lovforslaget, og hvorfor gør jeg det?
Der er jo ikke nogen mennesker, der er imod, at der bliver ro i folkeskolens klasser; det er der ingen mennesker der kan være imod, hvis det er det, der skal til, for at vores børn har en god skoledag.
Der er også en eller anden socialistisk kongstanke i, at vi herindefra skal bestemme, lige præcis hvor mange der skal være, i stedet for måske, og nu tænker vi jo lidt ud af boksen, egentlig lige at lade skolerne selv tage beslutningen.
Altså, det er jo en vild tanke herinde, at vi folketingsmedlemmer ikke ved bedst, men nu kan I lige lade den ruge lidt, også til andre lovforslag.
Det kunne godt være, at fagpersonalet rundtomkring også en gang imellem havde nogle gode idéer til tingene.
Mest af alt stemmer jeg gult, fordi vi har sådan en ting herinde, hvor man, hvis man ikke er med i et forlig, slet ikke må være med til at snakke om tingene.
Så vi har slet ikke fået lov til at være med til at snakke om det her, og så er det jo svært bagefter at stå at være storrosende heroppe over for den gode proces og det, vi er kommet frem til, for det måtte vi ikke være med til.
Så i Nye Borgerlige stemmer vi gult, for vi siger selvfølgelig ikke ja til noget, vi ikke må være med til at diskutere.
Vi siger heller ikke ja til socialistiske kongstanker om mere stat og mindre menneske.
Men mest af alt kommer vi altså ikke til at sige ja til, at vi tror, vi kan løse alting fra Folketingets talerstol, når vi har fagprofessionelle derude, som nok kunne gøre det meget bedre.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2023-10-24:
Tak for ordet, formand.
I Radikale Venstre er vi også en del af den aftalekreds, som lovforslaget her bygger på, og derfor er det nok heller ikke nogen overraskelse, at vi i Radikale Venstre naturligvis støtter lovforslaget.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at jeg begynder at gennemgå endnu en gang, hvad lovforslaget handler om; det er der kolleger her i Folketinget, der tidligere har gjort så fint.
Jeg vil dog fremhæve, at vi naturligvis også i Radikale Venstre kommer til at følge med i og op på, om vi rent faktisk opnår de her målsætninger i forhold til nedbringelse af sagsbehandlingstiden.
Det står jo også i aftalen, at vi skal følge op på lige præcis de her ting i aftalekredsen og følge med i det.
Derfor synes jeg naturligvis også, at det er en meget naturlig del, vi kommer til at følge med i.
Så er vi naturligvis glade for, at der bliver bedre mulighed for nogle mennesker for at kunne tage en uddannelse og komme videre, hvis skaden er sket.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at der ikke sker arbejdsskader, men når de sker, skal vi sikre, at folk har gode muligheder for rent faktisk at skabe sig nye muligheder og komme i en anden beskæftigelse, og at man rent faktisk kan få lov til at tage en ny uddannelse og få et arbejde.
Og så glæder vi os naturligvis også til at se, hvordan den nye voldsskadesikringsordning forhåbentlig også kommer til at forbedre dette område.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-10-24:
Altså, det, den politiske aftale fastlægger, er, at der nu kommer en pligt til at tegne en voldsskadeforsikring for de arbejdsgivere, hvis ansatte har en særlig risiko for at møde vold, f.eks. i arbejdet med de borgere, som de drager omsorg for.
Og der er så lavet en liste over, hvilke det drejer sig om.
Men arbejdsgiverne er altid inden for mulighedsspektret af at gøre det, uanset om de står på listen eller ej, og det gælder jo både offentlige og private arbejdsgivere.
Den aftale, som en række partier bakkede op om sidste år, rammer en god balance, synes jeg.
Men det er vigtigt at understrege, at muligheden er åben for alle.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-24:
SF's politik er, at vi mener, at klasseloftet skulle ned på 24, og at det skulle gælde hele vejen op igennem uddannelsessystemet.
Vi har også et forslag til, hvordan man kan kigge på folketingspolitikeres vilkår, men partistøtten er ikke noget, vi ellers bruger til at finansiere vores forslag.
Jeg tror også, man skal passe på med at finansiere store beløb med ret små besparelser.
Jeg er ikke sikker på, at det, hr. Lars Boje Mathiesen lægger op til, egentlig går op pengemæssigt.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-10-24:
Tak for det.
Der blev rettet lidt kritik mod lovforslaget, men hvad tænker du kunne være løsningerne for at forbedre tilskadekomnes rettigheder og få nedsat sagsbehandlingstiderne?
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-24:
Tak for det.
Jamen vi kan selvfølgelig alle sammen blive enige om, at man skal kunne gå på arbejde uden at sætte sit helbred på spil.
Det var også et af fokuspunkterne, da vi i foråret indgik den her arbejdsmiljøaftale, for vi skal som samfund selvfølgelig gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at undgå arbejdsskader.
Når uheldet så alligevel rammer, skal vi selvfølgelig have et system, der effektivt og hurtigt samler dem op, der bliver ramt af en arbejdsskade, ikke mindst økonomisk.
Det var sådan set det udgangspunkt, vi i Dansk Folkeparti gik til forhandlingerne om et nyt arbejdsskadesystem med, og jeg synes egentlig, at vi endte med en ret god aftale – en aftale, som vi udmønter med det her lovforslag.
Det tager alt for lang tid i dag.
Når man har været ude for en arbejdsskade, står man ofte i en rigtig usikker situation: Kan man vende tilbage til arbejdsmarkedet?
Kan man komme tilbage til sit gamle arbejde?
Sådan nogle spørgsmål kan man jo altså stå tilbage med.
Og det er jo selvfølgelig ikke rimeligt, at man så oven i hatten skal gå og vente alt for længe på en afgørelse for at få klarhed over sin økonomiske situation.
Derfor er jeg sådan set
rigtig glad for, at vi med den her aftale tager et skridt imod kortere sagsbehandlingstider, herunder med politisk fastlagte mål for sagsbehandlingstiderne i arbejdsskadesager.
En anden vigtig ting, som jeg vil fremhæve, er, at vi med aftalen om lovforslaget gør det klart, at selve formålet med loven altså også er at understøtte, at tilskadekomne kan bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet efter en arbejdsskade i det omfang, det er muligt.
Derfor er jeg selvfølgelig også glad for, at det med forslaget bliver mere attraktivt for tilskadekomne at tage en kompetencegivende uddannelse, hvis man altså ikke kan varetage det job, som man kom fra.
På den måde er jeg sikker på, at vi kan sikre, at flere bibeholder en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Endelig vil jeg fremhæve, at vi med forslaget sikrer et højere erstatningsniveau for de udgifter til behandling og hjælpemidler, der kan følge med, når man har været ude for en arbejdsskade.
Jeg er særlig glad for, at erstatningen skal afspejle udgifter til behandling i resten af livet og altså ikke kun til pensionsalderen, som det er tilfældet i dag.
Behandlingsbehovet forsvinder jo altså ikke nødvendigvis, fordi man går på pension.
Så alt i alt er det en aftale, der er et skridt i den rigtige retning.
Tak for ordet.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-10-24:
Tak for ordet, formand.
I Alternativet er vi også med i den her aftale, og vi ser positivt på lovforslaget.
Men som flere ordførere også har været inde på, er det ikke, fordi det er en perfekt aftale set fra vores stol.
Vi mener også fortsat, at det er vigtigt, at vi kigger på, hvordan vi sikrer retssikkerheden, når vi stemmer et lovforslag som det her igennem, hvor vi i høj grad, for at sikre kortere sagsbehandlingstid, kommer i nærheden af at svigte den retssikkerhed, vi har i dag.
Det håber vi at der er fokus på i det fremtidige arbejde.
På trods af det er vi glade for en kortere sagsbehandlingstid, ligesom vi er glade for, at der er bedre vilkår for de ansatte, der arbejder under nogle vilkår, hvor de kan blive udsat for vold, ligesom vi også er glade for at se det lidt større fokus på en tilknytning til arbejdsmarkedet og det generelle fokus på mere omskoling, når man har en arbejdsskade.
Derfor tilslutter jeg mig selvfølgelig lovforslaget.
Men jeg mener også, det er vigtigt, at nogle af de pointer, som fru Victoria Velasquez var inde på, bliver taget med i det videre arbejde, fordi jeg i høj grad tilslutter mig den kritik, som kommer fra Enhedslisten.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-24:
Tak for det.
Det kunne jeg i så fald godt tænke mig at få skriftligt, altså hvordan borgeren så bliver sikret en hurtigere proces i forhold til at få fri proces og hvordan borgeren så bliver oplyst om den rettighed.
Så om det er en del af det brev, borgeren får, og hvordan borgeren bliver oplyst, må også gerne stå i svaret.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-10-24:
Men det synes jeg vi skal aftale at tales ved om og lave en opfølgning på på skrift, så spørgeren har præcis det, der også er blevet oplyst mig som minister, og så kan vi jo med udgangspunkt i det tage en videre drøftelse af spørgsmålet.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-24:
Tak for det.
Jeg er så ikke helt enig – det har jeg sagt i min ordførertale – i forhold til det her med at reducere erstatningen for i hvert fald 20 pct.
Men jeg tænker, at ministeren og jeg i hvert fald er enige om, at kortere sagsbehandlingstider ikke skal være på bekostning af, at der er nogen, der ikke får den erstatning, som de burde få.
Her er jeg optaget af den del med den nye § 47.
I dag er det nemlig sådan, at der i lov om arbejdsskadesikring ikke er nogen regler eller tidsfrister for, hvornår en afgørelse fra Arbejdsmarkedets Erhvervssikring eller fra Ankestyrelsen skal indbringes for domstolene.
Med lovforslaget lægges der op til, at den administrative klageadgang skal være opbrugt, før der kan anlægges en sag ved domstolene, og det betyder, at der først skal klages til Ankestyrelsen, før sagen kan indbringes for domstolene, og at tilskadekomne har en frist på 12 måneder efter afgørelsen, og det gør, at jeg er bekymret i forhold til fri proces.
Er ministeren åben for at se på, om vi kunne lave en dispensation eller noget andet, for at vi ikke rammer dem, der søger fri proces?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Jeg er glad for, ministeren siger, at der skal følges op på det her.
I aftalen står der det her om en opfølgning efter 5 år og en evaluering efter 10 år.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-10-24:
Jeg synes faktisk, at der både i forhold til sagsbehandlingstider og beskæftigelseseffekt er lagt op til, at det ikke bare er et spørgsmål om, at nu læner vi os tilbage, og så lader vi tiden gå, og så på et eller andet tidspunkt følger man op.
Der er faktisk lagt op til både mål og delmål osv.
Men det er også vigtigt at understrege, hvis det er uddannelsessporet, som spørgeren spørger til, at der jo er nødt til at gå en rum tid, hvis det f.eks. er en fuld faglært uddannelse, som der er en, der starter på, og så er det først efter f.eks. 3½ år, at man skal ud at prøve af, om man kan få job på baggrund af det.
Og derfor er det også min klare intention, at der skal følges nidkært op på dem.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Det er jeg glad for.
Et andet område er arbejdstageres mulighed for at få erstatning uden at politianmelde, som jeg også synes er et vigtigt element i det her.
Vi ser desværre et stigende antal eksempler derude på, at der er vold i forhold til dit arbejde, når du arbejder for det offentlige.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Ser ministeren mulighed for, at vi skal begynde at have en større pligt til, at arbejdsgivere altid indberetter sager omkring vold og trusler mod arbejdstagere derude?
Marie Bjerre (V), 2023-10-25:
Problemet er jo, at kønnet står i vejen i dag; vi ved, at kvinder ofte vurderes mindre kompetente.
Og vi ved, at man ofte bliver valgt på baggrund af netværk.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-25:
Så ministeren mener, at det er et acceptabelt redskab i forhold til den ambition at fravælge folk på baggrund af køn, fordi man vil bekæmpe en formodet diskrimination?
Det tror jeg alle er fuldstændig enige i, medmindre de er sexister.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge igen: Hvis jeg var en mand og ville have arbejde i Deloitte og var velkvalificeret i forhold til forfremmelse, men får den klare besked, at hvis de ikke er i balance, bliver de nødt til at sige pænt nej tak, hvordan hænger det så sammen med ambitionen om, at kønnet ikke skal stå i vejen for ens karriere?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-10-25:
I artiklen fremgår det også, at Københavns Universitet bruger hele 7 pct. af deres samlede årsværk på kommunikation.
Er ministeren bekendt med, om dette også gør sig gældende på andre universiteter?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-25:
Der har været nogle eksempler, hvor man kan blive i tvivl om, hvorvidt det er anset som acceptabel praksis.
Jeg vil gerne tage to eksempler op.
Det ene er fra en privat virksomhed, og det andet er fra vores eget offentlige styre, om man så må sige.
Deloitte har nemlig meddelt, at de gerne vil gøre op med den skæve kønsbalance, og derfor er de begyndt at sige: Hvis det ikke er en kvinde og vi ikke når balancen, så bliver vi nødt til at sige nej tak.
Vi har stillet skriftlige spørgsmål til beskæftigelsesministeren, som ikke har fundet anledning til at sige, at der er noget forkert i det.
Tværtimod mener man, at man måske tidligere har favoriseret mænd over kvinder, og det har haft den konsekvens, at der er kvinder, der er blevet fravalgt.
Det finder jeg forkasteligt, hvis det er tilfældet hos Deloitte, altså at de har fravalgt kvinder, fordi de er kvinder.
Men her vil man så bevidst favorisere kvinder, fordi man måske har favoriseret mænd.
Er det i overensstemmelse med, at man ikke bør fravælge nogen på baggrund af køn?
Det andet eksempel, jeg gerne vil tage op, er i forbindelse med udnævnelse af medlemmer til Skatterådet, hvor Folketingets partier har udpeget 6.
Men skatteministeren vender så tilbage efter den her indstilling og siger: Er I nu helt sikre?
Det siger han, fordi der kun er mænd.
Er det virkelig sådan, at en minister skal gå ind og sætte spørgsmålstegn ved indstillede kandidater alene på baggrund af køn?
Det ønsker jeg ministerens svar på.
Marie Bjerre (V), 2023-10-25:
Det er min klare holdning, at man skal vælge den kandidat, der er mest kvalificeret, bedst egnet til jobbet eller til forfremmelsen, uanset hvilket køn den kandidat har, og det er sådan set også både i virksomhedens interesse og i samfundets interesse.
Men desværre ved vi, at i dag besættes mange topposter på baggrund af personlige netværk, og kvinder bliver ofte automatisk underbevidst vurderet mindre kompetente end mænd til en lederpost, selv om de faktisk har de samme kvalifikationer.
Ligestilling handler om, at man kan nå lige så langt, som ens talent rækker, lige så langt, som ens flid rækker, uanset hvilket køn man har.
Desværre bliver vi bare nødt til at se i øjnene, at vi har et samfund i dag, hvor kvinder bliver vurderet mindre kompetente, hvor de automatisk underbevidst ikke bliver vurderet lige så kompetente som mænd.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-10-25:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at Københavns Universitet har foretaget en fornuftig ressourceprioritering, når 228 årsværk på Københavns Universitet er ansat til at lave kommunikation, jf. Søren K. Villemoes og Christoffer Zieler: »Det kommunikerende universitet« i Weekendavisen den 25. august 2023?