runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Plejerdagsordenen!
Jeg kan godt se, hvor ordføreren vil hen med at sige: Lad os lege, at reklamerne var væk, og så rykkede annoncerne ind på siderne i lokalavisen og dermed også annoncekroner og indtægter.
Jeg stiller bare det åbne spørgsmål: Er det det, der vil ske?
Vil den transformation foregå derude?
Og jeg tror, at der er en reel problemstilling omkring lokalaviserne.
Jeg lytter mig også til, at der er bekymringer fra Landdistrikternes Fællesråd og andre i forhold til den her dagsorden.
Så derfor synes jeg ikke, at man bare kan affeje det og sige: Lad os bare prøve, og så håber vi, at lokalaviserne bliver fyldt med spændende annoncer og på den måde overlever.
Det synes jeg kræver en selvstændig og grundig analyse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Jeg undrer mig jo lidt over, at ministeren var så lang i spyttet i sin ministertale set i forhold til at sige ja eller nej til det her beslutningsforslag.
Konklusionen var jo: »Vi ved det ikke«, sagde ministeren, »og vi afventer nogle dialogmøder med Europa-Kommissionen«.
Hvorfor kan regeringen ikke sige, om de er for den model, vi har i dag, der hedder Nej Tak-modellen og Nej Tak+-modellen, eller om man hellere vil lægge sit lod på, at der skal være en tilvalgsmodel?
Andre lande har jo faktisk kigget til Danmark for at hente inspiration fra den model, vi har, hvor vi tager hånd om både dem, der ikke ønsker de her trykte reklamer og tryksager osv. – og ugeaviser i øvrigt også nogle steder – og så dem, der frygtelig gerne vil have dem.
Hvorfor kan regeringen ikke have en holdning til det, uden at de skal spørge i Bruxelles?
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Dels syntes jeg jo, at min konklusion var ret tydelig, nemlig at vi ikke kan bakke op om beslutningsforslaget, som det foreligger her, dels er der en fornyet dialog i gang med Europa-Kommissionen, som ligesom har et udspring i en politisk aftale, hvor man er blevet enige om, at det skal regeringen gøre, så det gør vi selvfølgelig, når vi indgår aftaler om det.
Og så synes jeg også bare helt oprigtigt, at det er et meget dilemmafyldt område.
Jeg kan sagtens se, at Nej Tak- og Nej Tak+-ordningen kan rigtig mange gode ting.
Så der har vi en udfordring.
Er det så svaret, at gøre Nej Tak+-ordningen mere udbredt, eller skal der indføres en egentlig Ja Tak-ordning?
Jeg synes, vi har et dilemma, hvor vi skal afveje nogle grønne ønsker, som vi også gerne vil indfri, over for at der er nogle lokale hensyn primært, tror jeg, udeomkring i fædrelandet, som gør, at jeg ikke er i stand til i dag at sige, at det bare lige er lykken med en Ja Tak-ordning.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Jeg håber da, at erhvervsministeren er klar over, at omkring 90 pct. af alle de tryksager, der kommer ud, faktisk ender i et rekollekteringssystem og bliver genanvendt syv til ti gange.
Så den der miljødiskussion synes jeg jo også når absurde højder her i Folketinget en tirsdag aften, for det er jo ikke sådan en stor miljødagsorden, man burde rejse – i hvert fald ikke i forhold til det her konkret.
For der har man jo faktisk i Danmark netop bevist, at man er i stand til at lave en god udnyttelse af de ressourcer, som man bruger.
Er ministeren ikke enig i det?
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Man kan jo altid diskutere det, og der er jo også en diskussion, der bor i hele det her emne om papir.
Hvad er det for et papir, man bruger?
Hvor mange gange kan det eventuelt genanvendes?
Kan det gøres grønnere, papiret?
Men jeg tror ikke, man kommer uden om, uanset hvordan vi vender og drejer det, at der er et papiraffaldsspørgsmål her.
Som jeg prøvede at gengive, estimerede Miljøstyrelsen der tilbage i 2018, at det var 113 t adresseløse forsendelser, mens GRAKOM så her for nylig har sagt, at det var det halve.
Uanset hvilket tal der er det rigtige, er der et miljøspørgsmål her, og det tror jeg ikke vi skal negligere.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Grunden til, at jeg lige rejser mig op, er, at jeg kan forstå på ministeren, at Kommissionens svar er lige på trapperne.
Så skal ministeren jo til at bestemme sig i det her dilemma, ministeren står i, altså om det er ja tak eller nej tak, eller hvad det er.
Derfor er jeg lidt i tvivl.
Nu kalder ministeren det et dilemma – der, hvor ministeren og jeg kommer fra, kalder vi det vægelsindet.
Hvorfor så vægelsindet?
Kan vi ikke høre noget mere om, om det er ja tak eller nej tak?
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Jeg beundrer altid politiske kolleger, der sådan er i stand til at koge et dilemma ned til en hurtig beslutning.
Jeg synes, det her er dilemmafyldt.
Det synes jeg oprigtigt, og så kan man jo tro på det eller lade være.
Jeg synes, det er dilemmafyldt, for jeg kan på den ene side godt se, at der er et miljøpotentiale her.
Jeg kan godt se, der er meget papir.
Jeg kan godt se, at der, meget i de større byer, tror jeg faktisk, er rigtig mange, som gerne er fri for de der reklamer.
Men på den anden side kan jeg også se en stor del af vores land udeomkring – der, hvor vi selv kommer fra, som ordføreren siger, hun og jeg – hvor det med reklamer er et andet spørgsmål, og hvor det fylder mere, og hvor det også understøtter nogle lokale aktiviteter, som er gode for vores lokalsamfund.
Så jeg synes ikke, det er så nemt bare lige at sige: Lad os da få sådan en ordning her.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Ja Tak vil begrænse konkurrencen.
Ja Tak vil ramme nærbutikker og landdistrikter.
Ja Tak vil true flere lokale aviser.
Ja Tak-ordningen vil betyde tab af flere arbejdspladser.
Men alligevel vil ministeren ikke tage stilling.
Ministeren håber alligevel på, at det bare er Kommissionen, der kan tage stilling for ministeren, og så slipper ministeren for at tage stilling her.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Næh, for jeg var meget klar, i forhold til at regeringen afviser det her beslutningsforslag og ikke stemmer for det.
Men det er jo strålende, hvis Venstre har lagt sig så meget fast på en holdning.
Jeg synes, der er nogle oprigtige dilemmaer her, som jeg synes Venstre kommer til at overse, hvis man kun ser på den ene side af argumentationen og læser op, som ordføreren gør her.
Malte Larsen (S), 2021-05-11:
Jeg siger, at langt hen ad vejen fungerer det, og jeg tror på, at folk tænker selv.
Så siger jeg i forhold til udbringningen af reklamerne, at det jo foregår sammen med ugeaviserne – de er hinandens forudsætninger, i forhold til at det kan lade sig gøre.
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Nu må ordføreren ikke være fræk.
Lokalavisen, hvor jeg kommer fra, betyder også meget.
Reklamerne i ugeaviserne kommer jo til at få en endnu større betydning, og det vil jo betyde, at reklameindtægterne faktisk vil gå til nogle af dem, som netop skriver lokale nyder og bakker op om, at det lokale faktisk også kommer til at blive dækket.
Så jeg tænker bare, om ordføreren har noget evidens for, at det skulle blive dyrere for ugeaviserne at komme rundt og blive distribueret, eller om det bare er en antagelse, Dansk Folkeparti gør, for forhåbningen kunne jo være, at reklamerne ville rykke ind i ugeaviserne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Det er jo så det, der er stridens kerne.
Jeg synes også, at vi var inde på det ved tidligere ordføreres taler.
Jeg synes faktisk, at Venstres ordfører var klart inde på det, i forhold til at der er forskellige typer af virksomheder.
Og jeg er da helt med på, at nogle af de her virksomheder bare vil booke sig ind i den lokale ugeavis med tre sider for den lokale Super Brugsen osv.
Det er der ingen problemer i.
Den samlede udgift til, at et ungt menneske på 13 år går ud og putter noget i en postkasse, skal jo tjenes ind, og hvis der lige pludselig ikke er de syv reklamer, men kun ugeavisen, så skal hele omsætningen findes på ugeavisen, og så er indtægten fra de syv reklamer væk.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Ordføreren siger noget interessant.
Hvis man havde en reklamer ja tak-ordning, ville der være meget længere imellem postkasserne, der ville ønske en ugeavis.
Altså, det er kun, fordi man direkte aktivt skal sige nej tak til spam i sin postkasse, at man modtager det.
Så med den argumentation, som ordføreren selv kommer med, er ordføreren så enig i, at det jo er, fordi ordningen, som den er i dag, faktisk ikke tilbyder borgerne det, de gerne vil, nemlig slippe for reklamer i postkassen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Altså, nu er det jo ordførerens valg at kalde det for spam; det må ordføreren så selv stå på mål for.
Hvis man botaniserer i det her forslag, vil man se, at det vil få den uomtvistelige konsekvens, at der vil blive længere imellem vores ugeaviser, fordi de simpelt hen ikke vil kunne honorere de udgifter, der er med at få distribueret alle deres ugeaviser.
Jeg har selv arbejdet inden for distribution i mange, mange år, så jeg tør godt sige, at sådan er vilkårene, og det kan vi ikke lave om på i forhandlinger herinde på Christiansborg.
Hvis man vælger den her tilgang, vil der være et markant fald i dem, der aktivt går ind og siger: Jeg ønsker simpelt hen ikke at modtage de der reklamer.
Og det betyder selvfølgelig, at der vil være længere mellem snapsene, om man så må sige, og det betyder, at økonomien jo ikke vil kunne hænge sammen i forhold til at dele de her ugeaviser ud.
Det er jo det, der måske er forskellen på ordføreren og så på mig, som kommer lidt ude fra landet af, for ugeaviserne fylder mere hos folk uden for de store byområder.
Dér er ugeaviserne både en lokal livsnerve ligesom folkeskolen og alt muligt andet, men det er også et sted, hvor mange af reklamerne bliver trykt.
Den ville være under massivt pres, hvis det her beslutningsforslag bliver til virkelighed.
Derfor håber jeg da ikke, at vi har misforstået noget.
Altså, så har jeg i hvert fald udtalt mig upræcist.
Men det er altså, fordi ugeavisen fylder mere hos folk nogle steder i Danmark, end den gør andre steder i Danmark – og jeg håber også, at ordføreren har forstået, at det er sådan, det er.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Men det er sjovt med den her argumentation igen.
Det er jo den, jeg spørger ind til.
Er det så ikke netop et argument for, at ordningen, der er i dag – altså Reklamer Nej Tak – ikke fungerer?
For hvis folk aktivt skulle bede om at få reklamer i postkassen, ville langt færre gøre det.
Det er jo det, ordføreren siger.
Så det er jo et argument for, at den ordning, der er i dag, faktisk giver folk en masse reklamer i postkassen – hvis ordføreren ikke kan lide at kalde det for spam – som de ikke ønsker, for de ville aldrig bede om det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Det er den måde, ordføreren udlægger det på.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at SF mener, at det bare er spam, men det er altså en af priserne for, at vi har gratis ugeaviser i kongeriget Danmark, og det undrer mig faktisk meget, at vi i dag skal opleve, at SF lige pludselig skal være bannerfører på en eller anden form for krigserklæring eller vendetta over for samtlige af landets ugeaviser.
Jamen det er jo det, vi oplever.
Deres driftsudgifter er i forvejen under pres.
Det behøver man ikke at have den udvidede studentereksamen for at vide noget om; det er faktisk en situation, som er alment kendt langt, langt de fleste steder.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-11:
Tak for det, formand.
I Radikale Venstre har vi jo tidligere faktisk været fortalere for en Ja Tak-ordning.
Dengang endte vi også med at lave en reklameafgift i stedet for, men ikke desto mindre var diskussionen også dengang superrelevant.
Men i mine øjne og i vores øjne i Radikale Venstre er der sket noget med udviklingen, både af distribution, af reklamer og af digitaliseringen af markedet i en sådan grad, at vi egentlig mener, at en Ja Tak-ordning måske i virkeligheden ikke er den rigtige vej at gå.
Ministeren har tidligere påpeget her under sin tale, at der er en tredje vej, og det lyder jo på mange måder helt radikalt.
Undskyld, det bliver lidt distraherende.
Undskyld, men jeg havde bare svært ved at koncentrere mig.
Dansk Folkeparti har jo også fremlagt en meget, meget grundig gennemgang af de forskellige fakta, hvordan det er, det forholder sig med de forskellige led i distributionen, og hvad er det, det her handler om.
Jeg har det på nøjagtig samme måde som ministeren, nemlig at den her ikke er sort-hvid.
I 2020 har FK Distribution f.eks. meddelt, at der bliver uddelt 57.000 t reklamer, at 88,5 pct. er genbrugspapir, og 100 pct. af det er Svanemærket, som DF også har gjort opmærksom på.
Det forventes i øvrigt også faldende.
Man kunne jo sagtens arbejde med politisk at gå ind og stille yderligere miljøkrav til distributionen og papirkvaliteten og andelen af genbrug eller af omfanget af reklamer, som i øvrigt også er svindende.
De her reklamesager bliver jo tyndere og tyndere.
Vi har også et klimaaftryk, som for os i Radikale Venstre nok ville være det helt centrale at snakke om.
Det er lidt den der med svesken på disken: Hvor mange ton CO 2 snakker vi om her?
Og der er vi altså helt nede på noget, der hedder 70.000 kg CO 2 i 2020.
Det forventes i øvrigt også at falde, fordi vi har indført en grøn skattereform, som jo vil pålægge en CO 2 -afgift.
Dertil er 51 pct. af danske husstande tilmeldt en Nej Tak-ordning, og det ser vi heller ikke nogen grund til at ændre på.
Når svesken skal på disken og vi skal trykke på knappen, fordi vi også gerne vil favne det her forslag, der har gode intentioner, ender vi nok med at stemme gult.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Det var ikke det mest negative indlæg, der har været fra talerstolen i dag, men det har klart været det mest overraskende.
Det må jeg godt nok sige.
I 2020 sendte støttepartierne, Radikale Venstre, Enhedslisten og SF, en fælles pressemeddelelse ud om, at vi vil have en Reklamer Ja Tak-ordning.
Radikale Venstres klimaordfører, Ruben Kidde, skriver den 12. juni 2020 på Facebook, og jeg citerer: En tredjedel af alt papiraffald stammer fra tilbudsaviser og reklamer, som mange arkiverer direkte i skraldespanden.
Derfor foreslår Radikale Venstre, SF og Enhedslisten at indføre en Reklamer Ja Tak-ordning, så det kun er dem, som aktivt tilvælger reklamer, som får dem.
Er du enig, skriver han så til sidst.
Hvad er der sket med Radikale Venstre siden da?
Hvordan er man endt et sted, hvor man vil stemme gult, hvor man ikke er helt sikker på, hvad man mener, og hvor man snakker om, at tingene har udviklet sig?
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Tak for talen.
Jeg kan ikke lade være med lige at holde fast i noget af det, som hr. Hans Kristian Skibby kom ind på, og det var i forhold til de lokale medier og ugeaviserne.
Det kan godt være, at jeg læser beslutningsforslaget forkert, for jeg forstår det faktisk lidt modsat af det, hr. Hans Kristian Skibby siger.
Hvis det er, at det bliver et tilvalg, at det bliver et »Reklamer Ja Tak«, så vil det jo faktisk i praksis være en fordel for lokalaviserne og for ugeaviserne, for det her forslag omhandler ikke lokalaviserne og ugeaviserne.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren ikke kan forklare, hvorfor det er, han mener, at det vil være dårligt for lokalaviserne og ugeaviserne.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
SF har fremsat et veldiskuteret beslutningsforslag om en ja tak-ordning for reklamer i stedet for den Nej Tak-ordning, vi kender i dag.
Venstre mener, at den nuværende ordning er velfungerende, nem og hurtig at ændre, hvis man er utilfreds.
Tilbudsaviserne er danskernes foretrukne reklameform, når de leder efter tilbud, og langt de fleste af de danskere, der modtager alle reklamer, er glade for dem.
Derfor ser vi helt grundlæggende ikke nogen grund til at ændre den eksisterende ordning.
Men jeg vil dog alligevel dykke lidt ned i, hvorfor Venstre af gode grunde ikke ønsker at støtte beslutningsforslaget.
Reklametryksager er et vigtigt markedsføringsmiddel for især små og nye virksomheder, der prøver at komme ind på markedet.
Forslaget vil betyde, at den lille lokale vinduespudser, havehjælper og cykelhjælper vil få sværere ved at synliggøre sig.
Vi har at gøre med de små selvstændige, der ikke har særlig mange midler til rådighed, og hvor husstandsomdelte reklamer er et effektivt og billigt middel til at vise, hvad man har at byde på.
Venstre ønsker ikke at tage muligheden fra dem, for vi har stor forståelse for, hvor svært det kan være som nystartet med begrænsede ressourcer at nå ud til kunder.
Særlig med coronakrisen for øje virker det meget uhensigtsmæssigt at skulle gøre det mere besværligt for dem at genstarte økonomien.
Forslaget er især problematisk for nærbutikkerne i landdistrikterne, som i høj grad benytter sig af husstandsomdelte reklamer.
Mange selvstændige frygter konkurser.
En ja tak-ordning kan medføre, at forbrugerne i stedet for vælger at købe cyklen i Bilka, hvor de alligevel er for at handle.
Jeg tør godt vædde på, at hvis man endelig vælger at sætte et ja tak-skilt på sin postkasse, så er det hovedsagelig ja tak til Bilka og Netto, hvor man handler mest.
Det er ikke ja tak til de lokale forretninger såsom cykelhandleren, der kan udbyde det samme som de store kæder.
Alle store og små virksomheder skal have en chance på markedet.
Jeg synes så også, at forslaget diskriminerer mellem reklameformer.
Vi kan jo ikke sige nej tak til reklamer på sociale medier, som man må forstå er dem forslagsstillerne foretrækker.
Reklamer i tv, radio og ugeblade og aviser kan vi heller ikke sige nej til.
I Venstre har vi ikke noget imod reklamer.
Beslutningsforslaget bygger på klimavenlige grunde, men det er i bund og grund Danmarks mindste miljøproblem.
Den grafiske branche står i front globalt i indsatsen for miljø- og klimavenlige kommunikationsløsninger.
Antallet af tryksager falder hvert år, og dem, der er tilbage, trykkes på bæredygtigt papir, der bliver genanvendt.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Jeg synes, det er interessant at høre Venstre snakke om, at det er den lille erhvervsdrivende, der lokalt får omdelt reklamer, når jeg ser i postkassen hos folk, der viser mig, hvad de har fået af reklamer gennem en uges tid.
Så er det jo de store kæder, der uddeler bunker af reklamer.
Så jeg forstår ikke den argumentation.
Når man nu er så glad for den her ordning, der findes i dag, og siger, at det er meget let og velfungerende at sige nej tak, kunne man så ikke vende det på hovedet og sige, at det er lige så let at sige: »Ja tak, jeg vil gerne have en masse reklamer i min postkasse«, som det er at sige nej tak?
Hvorfor er det, man mener, det er en bedre løsning, at vi aktivt skal sige nej til spam?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Hvis man siger nej tak, som rigtig mange danskere gør – cirka halvdelen, mener jeg det er, som jeg har forstået det – så siger man jo nej tak til reklamer generelt, eller man siger nej tak til nogle reklamer.
Hvis man skal til at vende den om til at sige ja tak, vil man højst sandsynligt mere sige ja tak til Føtex, som måske ligger lige i nærheden – det er den, der ligger nærmest mig – fordi man tænker, det er der, man handler mest.
Men så kan cykelhandleren ikke komme og putte sin lille flyer i.
Og jo, der kommer nogle fra cykelhandleren, der kommer nogle fra den lokale butik, der kommer noget fra det lokale pizzeria, der kommer noget fra alle dem, der er i det lokale, og det vil de så lige pludselig ikke kunne få lov til.
Det synes jeg da er synd og skam.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Men jeg kan stadig ikke se argumentationen, i forhold til at det skulle være meget mere besværligt at sige ja tak.
Så undervurderer man danskerne i forhold til det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre er enige i, at vi skal se på, hvordan vi laver nedgang i ressourceforbrug og nedgang i den affaldsmængde, der er, altså om man er tilfreds med de mange ton, der bliver smidt ud hvert år, og at noget bliver genanvendt.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Jeg synes da helt sikkert, at vi skal se på, hvor meget der kan blive genanvendt.
Der bliver genanvendt rigtig meget i dag.
Meget bliver trykt på genanvendt papir.
Kan det gøres bedre, synes jeg da helt klart, at det er noget, vi skal gøre noget ved.
Men jeg tror måske, hvis jeg ikke tager helt fejl, at SF synes, det er okay, at deres kandidater deler tryksager ud.
Burde SF ikke starte med sig selv?
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Ordføreren siger, at den nuværende ordning er velfungerende og let at bruge, og at man jo bare kan melde sig fra.
Men samtidig frygter man helt vildt en Ja Tak-ordning og taler om de store konsekvenser, der vil være af det, fordi der vil blive delt så mange færre reklamer ud.
Det viser jo i virkeligheden, at Venstre godt ved, at der er masser af borgere derude, som egentlig ikke rigtig gider have reklamer og ikke har tænkt sig at tilmelde det, hvis man aktivt skal gøre noget for det.
Så er det i virkeligheden ikke sandheden, at Venstre godt ved, at der er rigtig mange borgere derude, som egentlig ikke gider have reklamerne, men man vil ikke lave Ja Tak-ordning, for man hellere vil have, at alle de mennesker bliver ved med at få reklamer?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Skal vi ikke starte med at sige – nej, jeg vil faktisk starte et andet sted, for jeg kunne jo kigge på den anden ordfører, da jeg begyndte at nævne de her flyers, som SF's kandidater render rundt med nu.
Det er jo et kæmpeproblem, for vi må jo godt som politikere putte dem i postkassen, uanset om der står ja tak eller nej tak på postkassen – hvad der nu end står.
Så må vi putte dem i.
Jeg synes, at politikere skal starte med sig selv.
Samtidig vil jeg spørge, om det ikke er korrekt forstået, at SF stemte imod en Ja Tak-ordning, dengang vi startede det her, fordi de bedre kunne lide afgiften.
Da havde I jo muligheden for at gøre noget ved det.
Jeg synes, det er sådan lidt hyklerisk, at vi har den her diskussion.
For jeg kerer mig om bymiljøet og om nærmiljøet.
Har I hørt om butiksdød?
Det her vil føre til butiksdød.
Jeg synes, det er så ærgerligt, at vi står og diskuterer det her.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte med så kort tid, man har her.
Jeg synes, det er fuldstændig vildt at sammenligne politiske flyers med reklameomdeling.
Jeg håber, vi herinde er enige om, at folkeoplysning og politisk kampagne og demokratisk debat er vigtigere, end om Netto kan spamme alt og alle med deres tilbudsaviser hver eneste uge.
Jeg synes egentlig, det, der er spændende her, også er forbrugerperspektivet.
Altså, hvis postkasse er det her?
Synes Venstre ikke, at det i udgangspunktet bør være borgerens postkasse, at borgeren har magten over den, i stedet for at det som udgangspunkt er virksomhederne, der har magten over den, og hvor borgeren så skal sige fra?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Ellers synes jeg, at partiet skal starte hos sig selv og så lade være med at dele de her tryksager ud.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-11:
Tak for det.
Jeg tager altid imod gode råd fra skarpe kolleger – tak.
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
Og så vil jeg også bare sige, at De Konservative jo kan være det parti, der gør den aftale bred, fordi det ville være det første borgerlige parti, som tiltrådte 2025-målet.
Så der var lige et ekstra argument at tage med hjem til gruppemødet.