runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-30:
Tak for det.
Det er bare et simpelt spørgsmål og måske et forsøg på lige at spare embedsværket for en lille smule tid.
Når jeg overvejer det her i forhold til producentansvaret, som jeg nævnte i min tale, så er det egentlig bare, fordi jeg ser en deadline for implementering af det her, som ligger til sommer, hvor producentansvaret også skal være implementeret, så vidt jeg husker.
Og det er lige det, der får mig til at koble de to ting, selv om der ellers ikke er noget i teksten, der lægger op til det.
Så jeg vil bare høre, om ministeren lige kunne afklare det.
For jeg tror ikke umiddelbart, der er nogen kobling, og så er der ingen grund til at spekulere mere over det.
Lea Wermelin (S), 2020-01-30:
Jamen det håber jeg da at vi kan, ved at jeg kan svare rimelig klart.
Det, der ligesom ligger i affaldsplanen, er, at vi skal kunne vise, at Danmark kan realisere de nye genanvendelsesmål, der er for 2025, 2030 og 2035, og hvordan vi vil reducere vores produktion af affald.
Derfor kan man sige, at deadline i forhold til affaldsplan og i forhold til producentansvar faktisk er forskellige.
Så det er ikke til sommer, at indholdet i producentansvaret skal være på plads.
Men det er rigtigt, at vi også kommer til at have en diskussion om producentansvaret i forhold til hjemlerne til rent faktisk at kunne få producentansvar og en udvidelse af det i Danmark.
Men de to deadlines følger ikke hinanden, så det er faktisk lidt hver sin ting.
René Christensen (DF), 2020-01-30:
Tak for det, og tak for gennemgangen fra ministeren.
Lidt i forlængelse af det, der bliver spurgt om af De Konservative, kan man sige, at man ikke kan lave producentansvaret, og man ikke kan lave indsamlingsmodellerne, hvis man ikke har den nationale plan.
Det er jo den nationale plan, der bliver fundamentet for alt det andet, der skal laves.
Det er også derfor, at i forhold til ministerbemyndigelsen – og jeg vil gerne sige, at det ikke handler om mistillid til ministeren, der står på talerstolen – er det sådan, at hvis man har en bemyndigelse, kan man jo lave alle de politiske forhandlinger, man gerne vil, og hvis man så ikke kan nå i mål, kan man jo sige: Okay, så bruger jeg min bemyndigelse.
Og så gennemfører man den politik på området.
Og det er jo derfor, vi er sådan lidt skeptiske over for at give bemyndigelsen.
Vi er ikke skeptiske over for indholdet i lovforslaget.
Og det er jo, fordi der er rigtig mange midler i det her.
Der er også rigtig mange følelser i det, der er også rigtig meget politik i det.
Det er jo borgerne, der er frontpersoner i forhold til at lave den kildesortering, som skal foregå i Danmark.
Kan ministeren ikke se sådan udfordringerne i bemyndigelsen?
Lea Wermelin (S), 2020-01-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er da fuldstændig enig og sådan set også glad for, at det er noget, der kan få jer op af stolene, at vi skal diskutere det her.
Så derfor skal vi selvfølgelig også have den diskussion.
Det, der ligger i det her lovforslag, er jo så, at vi følger den lovstruktur, man har haft tidligere, altså hvor man siger: Vi giver bemyndigelse til at udarbejde planer for affaldshåndtering og affaldsforebyggelse, og det bliver udvidet for at gennemføre de nye direktivkrav.
Men det er klart, at vi sagtens kan forstå ordførerens interesse for gerne at ville være en del af, hvad det der indhold så kommer til at være for noget.
Og der har jeg da en klar forventning om, at vi skal have en drøftelse om indholdet, når vi også har lovforslaget på plads.
René Christensen (DF), 2020-01-30:
Jeg vil gerne sige – og det vil vi selvfølgelig også bruge udvalgsbehandlingen til – at bemyndigelser jo på mange områder også kan gøre, at en lov kan være innovativ og flytte sig, så man ikke altid skal ned i Folketingssalen og lave tre behandlinger.
Og derfor er ministerbemyndigelser jo absolut noget, der er værd at bruge.
Men jeg vil opfordre ministeren til, inden vi kommer til tredjebehandlingen, på en eller anden måde at få formuleret, at man i forbindelse med det her lovforslag også lægger op til, at der selvfølgelig skal være en politisk inddragelse af andre partier i forbindelse med udarbejdelsen af noget helt nyt.
Det er nyt for Dansk Folkeparti, men det er jo også nyt for ministeren, hvordan vi skal håndtere det i fremtiden.
Lea Wermelin (S), 2020-01-30:
Det er jo altid dejligt, når der er høje forventninger.
Det er i hvert fald bedre end det modsatte.
Og hvis der er behov for, at vi går mere ind i det i udvalget, så gør vi selvfølgelig meget gerne det.
I forhold til reglerne om offentlighed, også i forbindelse med det her lovforslag, så skal de sådan set være med til at sikre, at både udarbejdelse og vedtagelse af de nationale affaldsplaner skal foregå med inddragelse af offentligheden.
Så det har vi fuldt fokus på.
Men det er klart, at jeg selvfølgelig også har fokus på, hvordan vi får inddraget partierne.
Det er klart.
Mette Gjerskov (S), 2020-01-30:
Tak for ordet, formand.
Det her er rigtig spændende.
Det er noget, jeg egentlig har gået og funderet over og har arbejdet med i, ja, næsten årtier, vil jeg sige – altså godt landmandskab.
For vi kan lave så mange regler og så mange love, vi har lyst til, men det, det handler om derude i landbruget, er jo, hvordan man håndterer ting.
Og vi kan ikke lave regler helt ned i detaljen for godt landmandskab.
Men det er der faktisk nogle der har prøvet med det, der kaldes IPM-principperne.
Det var noget, man blev enige om i en tillægsaftale til pesticidstrategien; at det skulle vi have indført.
Og det kommer nu.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at man prøver at begrænse brugen af sprøjtegifte ved f.eks. at have et bedre sædskifte; at man får fokus på de her gode landmandsprincipper igen ude på bedrifterne.
Det glæder jeg mig virkelig til.
Lovforslaget handler også om regelforenkling og så til sidst om nogle regler om tilskud til f.eks. sprøjtemidler, der er mindre belastende for miljøet.
Så jeg vil sige, at alt i alt er det her et lovforslag, hvor der på mange måder – i forhold til at det er pesticidstrategien, vi taler om – er aftalt meget på forhånd.
Men jeg synes, at jeg vil tillade mig at glæde mig over, at vi nu virkelig prøver at hjælpe landmændene til godt landmandskab; i stedet for bare at proppe regler ned over hovedet på dem hjælper vi dem med godt landmandskab.
Det er det, det her handler om, og det kan vi Socialdemokrater naturligvis bakke op om.
Marie Bjerre (V), 2020-01-30:
Da Venstres ordfører på denne sag, Erling Bonnesen, er blevet forhindret, har jeg lovet at læse hans ordførertale op, og det vil jeg så gøre her.
Det lovforslag, vi behandler, følger op på dele af den tillægsaftale til pesticidstrategien, som Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance indgik den 11. januar 2019.
Lovforslaget har til formål at fastsætte regler om, at erhvervsmæssige brugere af pesticider skal anvende nogle generelle principper benævnt IPM-principper.
Derudover er formålet at forenkle reglerne, så miljøministeren og ministeren for fødevarer, fiskeri og ligestilling får mulighed for at fastsætte indberetningskrav om forbruget af plantebeskyttelsesmidler gennem en hjemmel i kemikalieloven.
Lovforslaget opstiller også rammer for tilskud til forsknings-, udrednings- og udviklingsprojekter og til gebyrbetaling i forbindelse med godkendelse af mindre belastende bekæmpelsesmidler.
Hensigten med lovforslaget er, at vi får bekæmpet skadedyr så lempeligt som muligt.
Samtidig opstiller vi klare rammer for bekæmpelsesmidlers brug i erhvervsmæssige sammenhænge og sætter fokus på forskning på området.
Venstre støtter lovforslaget.
René Christensen (DF), 2020-01-30:
Tak, formand.
Det skal jeg undskylde at medlemmerne skulle vente på; det går så stærkt, så stærkt.
Det er jo sådan, at når vi taler om brugen af plantebeskyttelsesmidler, er der ingen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti også går ind for, at vi bruger den viden, der er, og selvfølgelig også opsamler den viden.
Og det er jo også det, forslaget her går ud på.
Altså, nu bliver der lagt op til – som vi jo har gjort i en lang årrække, også i forhold til sædskifte og andet – at vi skal lave de her afkrydsningsskemaer, og jeg kan se, at ministeren også har været inde og lave kompenserende forslag i forhold til økonomien.
Derfor kan vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig også støtte forslaget, som ligger.
Selv om det er nogle rammer, som vi selvfølgelig lægger ned over erhvervet, er det bestemt ikke noget, der har mødt modstand, når man læser høringssvarene.
Zenia Stampe (RV), 2020-01-30:
Det går hurtigt i dag, og min tale bliver heller ikke så lang, for vi er jo også en del af den her pesticidaftale, som handler om at nedbringe anvendelsen af pesticider, altså sprøjtegifte, i landbruget.
En af metoderne er netop at hjælpe landets landmænd med at reflektere over deres brug af pesticider, bl.a. gennem det her afkrydsningsskema, som stiller en række spørgsmål, der kan, ja, skabe en refleksion over, hvor meget og hvordan man anvender pesticider.
Så det bakker vi selvfølgelig fuldt op om, og jeg skal igen hilse fra SF, der desværre ikke kunne være til stede i salen nu, og sige, at de også støtter forslaget.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-30:
Tak for ordet.
Vores drikkevand er jo under et enormt pres, og de seneste par år har desværre budt på skandale efter skandale med lukning af rigtig mange drikkevandsboringer efter fund af sprøjtegifte i drikkevandet.
I foråret sidste år var jeg selv i en nordsjællandsk by, Ledøje at besøge nogle borgere, som ikke kunne drikke vandet.
De måtte simpelt hen alle sammen gå ned på torvet til en stor vandtank og tappe det vand, de skulle bruge i deres daglige liv.
Det var mildest talt meget besværligt for dem.
Kort før jul kom Rigsrevisionen så også med en rapport, som viste, at der er givet dispensationer til at bruge ulovlige sprøjtegifte, der siden hen er endt i vores drikkevand.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Eksperter og danske vandværker har i årevis råbt op og sagt, at nu skulle der styr på vores drikkevand.
Vi skal kunne stole på kvaliteten af det vand, som kommer ud af vores vandhaner.
Nu er den politiske kurs så endelig langsomt begyndt at ændre sig, og det er virkelig dejligt.
Og der indføres nu efter mange års pres et forbud mod at bruge sprøjtegifte i de boringsnære beskyttelsesområder, dog desværre først fra 2022.
Men i Enhedslisten mener vi jo stadig væk, at det går alt, alt for langsomt.
Vi mener, at der skal tages flere initiativer til at forhindre, at sprøjtegifte ender i vores drikkevand.
Man kunne også arbejde med at beskytte vandet, ikke bare der, hvor det hives op, men også der, hvor drikkevandet dannes.
Det er i de såkaldte indvindingsoplande.
De udgør et rigtig stort areal i Danmark, og der mener vi selvfølgelig fra Enhedslistens side, at der ikke bør sprøjtes.
Men det første skridt kunne jo være, at man faktisk lavede en kortlægning af de arealer, og det håber jeg meget at den nuværende regering vil arbejde på.
Det ville faktisk være et seriøst tiltag, som ville vise, at vi bevæger os i den rigtige retning.
Lovforslaget, som vi behandler nu, er jo, som jeg også sagde tidligere, i småtingsafdelingen.
Og det er fornuftigt, at man beder landmændene have endnu mere fokus på deres egen brug af sprøjtemidler.
Det kan jo være, at der er nogle af dem, der tænker sig lidt mere om, inden de tager ud og sprøjter.
Vi mener også, at der er behov for flere tiltag, og landbruget har jo mildest talt ikke verdens bedste track record, når det kommer til frivillige indsatser.
Der er én ting, som undrer mig lidt i lovforslaget, og det er, at ministeren får mulighed for at give støtte til forskning i sprøjtegifte, som kan være mindre skadelige.
På sin vis kan man jo sige, at det er meget fornuftigt, men det bekymrer mig lidt, for mit ønske er, at vi kommer frem til at have et landbrug i Danmark, som faktisk ikke bruger sprøjtemidler, der kan være skadelige.
De hører nemlig hverken til i naturen, i maden eller i vores drikkevand.
Vi støtter lovforslaget, men ser frem til en udvalgsbehandling, hvor vi kan få boret det lidt mere ud.
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-30:
Tak for det.
Og derfor er det rigtig vigtigt, at vi har de her affaldshåndteringsplaner og affaldsforebyggelsesplaner.
Som fru Marie Bjerre fra Venstre var inde på, har det her lovforslag en teknisk karakter, men jeg må nok også gå lidt til bekendelse og indrømme, at jeg har lidt svært ved helt at gennemskue de totale konsekvenser af det, vi drøfter i dag.
Og det er jo nok, fordi der ligger noget politik i det.
For der ligger selvfølgelig politik i, hvordan man laver de her planer.
For affald er i den grad politik; det er miljøpolitik som alt muligt andet.
Og selvfølgelig skal vi i Danmark leve op til vores forpligtelser i det europæiske system, men der kan jo også være meget politik i, hvilken måde man implementerer det på i en dansk sammenhæng.
Og ligesom fru Zenia Stampe ser jeg rigtig meget frem til, at klimapartnerskabet på det her område kommer med deres gode input til de videre drøftelser.
Vi er positive over for det her lovforslag, men vi skal lige blive lidt klogere på den her bemyndigelse, vi giver – hvad ligger der egentlig i den?
Og jeg har også lidt svært ved at koble hele producentansvaret til det, vi drøfter i dag, altså om det spiller ind, eller om det er noget, vi tager helt for sig.
Så der kommer til at blive stillet nogle udvalgsspørgsmål, men vi forholder os positivt til det, der ligger her.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-30:
I Danmark er vi europamestre, men ikke nødvendigvis i noget, vi bør være særlig stolte af, for vi er europamestre i skrald, europamestre i affald.
Vi smider alt, alt for meget ud.
Hver uge smider du og jeg 8 kg affald ud.
Det kan være gammel mad, emballage, batterier, elektronik, dåser, papir, pap og plastik.
De mængder skal simpelt hen ned.
Vi skal smide mindre ud, og så skal vores affaldssystem indrettes meget klogere, for vi brænder alt for meget affald af i dag, og det er til skade for klimaet.
Og så forbruger vi så meget lige nu, at jordens ressourcer ikke kan holde til det.
Derfor skal vi genbruge langt mere, og det, vi ikke direkte kan genbruge, skal vi genanvende.
Men det kræver jo også, at vi politisk beder f.eks. virksomhederne om at lave produkter, der ikke bare går i stykker, om at lave emballage, som kan genanvendes, sådan at vi kan få nye produkter, der er skabt på en bedre og grønnere måde.
Vi arbejder kort sagt for en fremtid med cirkulær økonomi, hvor alle ressourcer indgår i et grønt kredsløb.
Derfor har vi brug for en ny plan for affald i Danmark, og det baner det her lovforslag vejen for, og derfor bakker vi i Enhedslisten selvfølgelig op om lovforslaget.
Det er dog rigtig vigtigt for mig at understrege, at vi ønsker en større inddragelse af parterne fremad på banen, og det betyder også, at vi håber, der bliver lyttet til høringssvarene fra f.eks. Dansk Affaldsforening, som kommer med nogle relevante røde flag til det fremadrettede arbejde for bedre affaldssystemer i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-01-30:
Tak for den historiske belæring.
Jeg drikker altid gerne kaffe med hr. Søren Søndergaard.
Jeg drikker såmænd også meget gerne andre former for væske sammen med hr. Søren Søndergaard – det plejer at være ganske hyggeligt.
Vi siger, at vi ikke kan forestille os det Tyrkiet, som vi kender i dag, nogen sinde blive medlem af EU.
Altså, Tyrkiet bevæger sig i den forkerte retning – ingen tvivl om det.
Mirakler er sket før.
Havde man spurgt mig i, lad os sige 1987, altså endnu længere tilbage end Enhedslistens stiftelse i 1994 – dengang man havde partier som Danmarks Kommunistiske Parti og andre – om jeg kunne forestille mig Ungarn blive medlem af EU, ville jeg have sagt: Ungarn?
Er du da blevet sindssyg?
Det er et kommunistisk diktatur; det kan aldrig ske, aldrig.
Jeg håber da også, der er en dag sker et mirakel i Tyrkiet, og at demokratiet for alvor vinder fodfæste, så Tyrkiet kunne komme med.
Men som det ser ud nu, er det desværre rystende urealistisk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-30:
Det er måske sådan en dag som i dag, at der er en chance for, at nogle ændringsforslag kunne blive vedtaget.
Så det er måske den rigtige dag at fremføre det her, og det er jo ikke hver dag, vi behandler et forslag til en dyrevelfærdslov.
Det er faktisk en lov, der meget sjældent revideres.
Derfor er det enormt vigtigt, hvad der står i lovforslaget.
Jeg synes sådan set, at det er glædeligt, at vi er kommet frem til, at der er et par ændringsforslag, som bliver stillet fra ministerens side, og som har udsigt til at blive vedtaget i dag.
For havde vi ikke lavet den ændring, som der nu er foreslået fra ministerens side, så kunne man faktisk lovligt gå ud at drukne en hest – og det var jo ikke hensigten med lovforslaget.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at der altså er nogle flere ændringsforslag, som der ikke helt er flertal for endnu, og hvor vi som Folketing i dag jo har mulighed for at stemme det her lovforslag i retning af, at det bliver bedre.
Det er ærgerligt, at man ikke endnu er kommet frem til at ville anerkende at have en dyrevelfærdslov, som tager hensyn til dyrenes naturlige behov.
Det ligger der et ændringsforslag om, og det kan man jo stemme for lige om lidt.
Det, som jeg synes er helt galt med det her lovforslag, er, at man endnu ikke har et flertal, som kan give ministeren en beføjelse til at stille krav om uddannelse til de medarbejdere, der er i landbruget.
Der er sådan set i lovforslaget en bemyndigelse til, at ministeren kan komme og stille krav til de medarbejdere, der er i dyrehandler, når de skal sælge en dværghamster eller en kanariefugl, og der kan stilles krav til de medarbejdere, som skal passe hunde på et dyrepensionat.
Og det er jo vigtigt at passe hunde, der er på ferie de steder.
Det er helt rimeligt at have noget lovgivning, som giver mulighed for at stille krav.
Men der, hvor der stadig er et hul i den her lovgivning, er, at ministeren ikke får beføjelse til at stille krav om uddannelse til de mennesker, der arbejder i landbruget, og som håndterer millioner af dyr hver eneste dag.
Så er man sådan set afhængig af at skulle lave nogle frivillige aftaler for at forsøge at leve op til de krav, vi har.
For vi har jo krav til landbruget.
Vi har bl.a. krav om at reducere vores antibiotikaforbrug i landbruget, og det gøres altså bedst, når de medarbejdere, der arbejder ude i landbruget, har en uddannelse.
Og det er der sådan set også eksempler på, altså at man laver frivillige aftaler og kommer frem til, at det er der, man er.
Og der er forskning, der viser, at uddannelse, også i landbruget, har en positiv effekt, når man skal måle på dyrevelfærd.
Er vi sådan et samfund, som vil baseres på hårde straffe og mere kontrol?
Eller skal vi være et samfund, hvor man lægger vægt på, at de mennesker, der arbejder i de forskellige erhverv, har en god uddannelsesmæssig baggrund til at løse de opgaver, der er?
Der vil svaret jo altid være ja.
Prøv lige at forestille jer, at I havde en landbrugsminister, og at vedkommende skulle have lidt flere beføjelser – kan I ikke se det?
Mette Gjerskov (S), 2020-01-30:
I Danmark har vi en kedelig verdensrekord.
Vi forbruger ufattelig meget.
For årtier siden fandt vi på at tage alt vores skrald og brænde hele baduljen og sende det ud som fjernvarme.
Det var en rigtig, rigtig god metode til at komme af med sit skrald på i stedet for at grave det ned i store huller ude på markerne.
Men det er lidt forældet i dag.
Vi skal bruge de enkelte ting så mange gange, som vi overhovedet kan, og så skal de ellers nedbrydes og recirkuleres, og de enkelte dele skal bruges igen.
Det er dét, der er fremtiden, hvis vi skal passe på ressourcerne på den her klode.
Det er jo sådan, at hvis alle i verden forbrugte lige så meget, som vi gør i Danmark, skulle vi have 4,2 jordkloder for at have ressourcer nok.
Det kan enhver jo se ikke er særlig bæredygtigt.
Det, vi står med i dag, er et forslag fra regeringen, som handler om at implementere EU-regler – EU-regler, så ministeren kan blive bemyndiget til at lave planer for forebyggelse og håndtering af affald i Danmark.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig god idé.
Det er også en rigtig god idé, at regeringen har nedsat klimapartnerskaber, som til marts kommer med deres anbefalinger, og der kan de jo også komme med anbefalinger til affaldshåndtering.
Så når EU-direktivet siger, at det skal være implementeret den 1. juli, må vi nok regne med, at det bliver en lille smule forsinket, for vi vil jo gerne høre alle de kloge ideer, der kan komme fra klimapartnerskaberne, men det handler alt sammen altså om, hvornår ministeren går i gang med at implementere.
Loven her handler grundlæggende om at give ministeren bemyndigelsen, og det er naturligvis noget, som vi som Socialdemokrater synes er en rigtig god idé, så vi stemmer for.
Marie Bjerre (V), 2020-01-30:
Tak for det.
Det her lovforslag må nok siges at være af mere teknisk karakter, og det skal sørge for, at Danmark lever op til nye og præciserede krav fra EU til affaldshåndteringsplaner og affaldsforebyggelsesprogrammer.
Som et EU-positivt parti går vi i Venstre op i at sørge for at bringe dansk ret i overensstemmelse med EU-retten.
Selv om det ganske vist er lidt en formssag, synes jeg alligevel, det er værd at nævne, ikke mindst fordi det regelbaserede internationale samarbejde er udfordret i de her år, og særlig på klimaområdet er det vigtigt, at vi løfter i flok.
Så når en harmonisering af regler finder sted og til og med kan ske relativt problemfrit, bliver de fælles normer og spilleregler styrket, og i forlængelse heraf bliver vores fælles indsats det også.
I Venstres optik er det grundlæggende en god ting.
Indholdet af lovforslaget er også vigtigt, for det er med til at forbedre rammerne for, at vi kan passe ordentligt på vores miljø.
Med lovforslaget udvider vi kravene til vores planer til håndtering og forebyggelse af affald.
Som Venstre ser det, er lovforslaget dermed med til at forbedre rammerne for, at vi kan passe ordentligt på vores miljø.
Det kommer naturen til gavn, det kommer os selv til gavn, og så kommer det fremtidige generationer til gavn.
Ifølge Miljøstyrelsen er Danmark et af de lande i Europa, der genererer allermest affald.
Danmarks Naturfredningsforening vurderer faktisk, at vi smider omkring 450 kg affald ud om året pr. dansker.
Når vi danskere smider så meget ud, er der altså brug for gode regler og systemer, sådan at vores affald kan blive håndteret rigtigt, og sådan at vores miljø lider mindst mulig overlast.
Så for at gøre en lang historie kort udgør lovforslaget et af de mange små skridt hen imod en grønnere og mere miljøvenlig fremtid og er dermed en del af rammen for den grønne omstilling.
På den baggrund vil jeg gerne slutte af, men inden da skal Venstre selvfølgelig bekende kulør, og Venstres farve, for slet ikke at nævne den knap, vi skal trykke på til det her lovforslag, er naturligvis grøn.
Venstre stemmer for lovforslaget, og det gør vi med glæde.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2020-01-30:
Tak for det.
Vi har dog gjort os nogle af de samme overvejelser som Dansk Folkeparti, for vi ved jo, hvor meget politik der er i affald.
Derfor har vi selvfølgelig også spurgt ministeren: Jamen hvad ligger der så i den her hjemmel; bliver der nogle politiske drøftelser?
Og det går vi stærkt ud fra at der bliver i løbet af foråret, ikke mindst efter at klimapartnerskabet kommer med deres indspil til det her område.
Så det vil vi se frem til – altså at få de sådan mere substantielle politiske drøftelser på det tidspunkt – og derfor støtter vi forslaget.