Jane Heitmann (V), 2021-11-26:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for og takke for de mange fine bemærkninger.
Og en gang imellem kan man jo sige, at man kan være heldig at blive overhalet af virkeligheden, nemlig de gode initiativer, som vi har sat i søen med midlerne fra satspuljen.
Så det vil jeg gerne kvittere for og takke for.
Vil du med ned at spise?
Vil du med ned at træne?
Skal vi ikke lave noget hyggeligt på lørdag?
Det er alle sammen spørgsmål, som er helt naturlige for de fleste af os.
Men for rigtig mange mennesker er det slet, slet ikke naturlige og dagligdags spørgsmål, desværre.
Altså oplever mange, at kalenderen er tom, at telefonen ikke ringer, at sms'en aldrig bimler, og at der er helt stille i stuen.
En undersøgelse fra 2017 viser, at 380.000 danskere føler sig svært ensomme, og at 55.000 af dem er 65 år eller ældre.
Det synes jeg er mange, og det gør mig umådelig trist.
Men ensomhed er jo ikke kun et fænomen, som rammer vores ældre, for blandt de 380.000 danskere, som føler sig svært ensomme, er der faktisk 125.000 mellem 15 og 29 år.
Og med coronakrisens isolation, ja, så er mit gæt, at de voldsomme tal ikke er blevet mindre, snarere tværtimod.
Ensomhed kan ramme enhver uanset alder og social status, og vi i Venstre ønsker et opgør med de triste tal.
Vi ønsker at vende den negative, nedadgående spiral, som ensomhed er.
Vi ønsker et opgør med ensomheden, så vi får bugt med den.
For der er ingen, der har fortjent at være ufrivilligt alene.
Mange, mange flere skal være en del af et forpligtende fællesskab.
Vi ved, at ensomhed har store både personlige, men også helbredsmæssige omkostninger.
Tal fra Sundhedsstyrelsen peger ifølge Ældre Sagen på, at ensomhed koster samfundet 8 mia. kr. årligt i form af øget sygefravær, øget ledighed og øgede sygehusafgifter.
Der er derfor rigtig mange gode grunde til at handle.
Venstre rejste ensomhedsproblematikkerne ved forhandlingen om den seneste satsreserve, fordi det er en fælles politisk opgave at få skabt nye rammer, få sat en ny kurs og skabe reel handling.
Jeg glæder mig over, at regeringens udspil på 10 mio. kr. blev løftet til de her omkring 25 mio. kr., som ministeren nævnte, ligesom det glæder mig, at vi også fik afsat midler til en styrket selvmordsforebyggelse og en pulje til at modvirke ensomhed hos ældre.
Det peger alt sammen i den rigtige retning, men vi er ikke i mål.
I England har man anerkendt ensomhed som en samfunds- og en folkesundhedsudfordring, og man har i den grad taget fat om nældens rod.
Tilbage i 2018 lavede man i England en samlet national strategi mod ensomhed, som siden er fulgt op af både Skotland og Wales.
Og i Japan har man også anerkendt problemet, og man har sågar udnævnt en ensomhedsminister.
Så der er altså mange gode internationale erfaringer, som vi kan lade os inspirere af.
Og det er vores tur nu til at gøre noget ved ensomhedsudfordringerne for både børn, unge og ældre.
At Venstre ønsker en national strategi mod ensomhed, har vi ikke lagt skjul på – altså en strategi, hvor vi opstiller kvalificerede, konkrete og klare mål for, hvordan vi får bugt med ensomheden.
Og jeg lytter mig også til, at både Ældre Sagen og Dansk Røde Kors bakker op om netop konkrete mål.
Røde Kors og Ældre Sagen har bl.a. med udgivelsen »Sammen om ensomhed«, som en lang række organisationer er medunderskrivere af, bidraget med et meget stærkt inspirationsoplæg.
Tilbage i 2018 tog VLAK-regeringen en række initiativer mod ensomhed blandt ældre, og det blev løftet på vej af en bevilling på 400 mio. kr. på finansloven i 2019.
De initiativer skal vi da bygge videre på med en samlet strategi – ikke blot en strategi, hvor vi bygger oven på eksisterende partnerskaber, men en strategi, hvor vi på nationalt niveau også prioriterer midler til forskning, så vi kan måle effekterne af vores fælles indsatser.