runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
I første omgang skal de jo vente, til loven er vedtaget.
Men Esbjerg Kommune kan godt indkalde til en grundlovsceremoni, hvis de ønsker det, lige op til sommerferien.
Det er der ikke noget problem med.
De kan også vælge at slå det sammen med de ansøgere, der er på det nuværende lovforslag, og så afholde ceremonien til august eller september, hvis de ønsker det.
Jeg er med på, at hvis man har stået i kø i meget lang tid, vil man meget gerne frem til kassen og have sit statsborgerskab.
Men jeg vil også sige, at om det lige bliver i slutningen af juni eller i starten af august, man får sit statsborgerskab, er måske ikke det, der vælter hele verden.
Det er jo trods alt folk, der har boet i Danmark i mange, mange år.
Jeg er med på, at det er træls, men der er mange ting for tiden, der er trælse.
Og jeg forstår godt, hvis kommunerne slår de her ceremonier sammen og lige venter, indtil vi kommer om på den anden side af sommerferien.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-20:
Mange af de personer, som har søgt dansk statsborgerskab, har jo brugt meget lang tid på processen, så det glæder mig, hvis man kan få sat det i gang.
Ofte er der brugt 2-3 år fra det tidspunkt, man har søgt, til det tidspunkt, man rent faktisk får svar.
Det er Annette Herzog jo et eksempel på.
Hvor længe har ministeren tænkt sig at de skal vente på at få afklaret den her tidshorisont?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
De ansøgere, der var i nabokommunen til Fredericia,
stod på lovforslaget, der blev vedtaget før jul, og der er den måned jo for længst gået, som skal være gået, inden ceremonien kan afholdes.
Men hvis kommunerne gerne vil holde to ceremonier, kan de jo bare gøre det.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-20:
Tak, og tak til ministeren.
Som jeg forstår det, er vi rimelig fleksible i den her coronatid.
Vi prøver på at indrette loven, så den passer bedst til vilkårene.
I Fredericia, eksempelvis, nåede man at afholde sin grundlovsceremoni den 5. marts – godt en uge, før vi lukkede landet ned – og de nye statsborgere har nu fået deres statsborgerskab, hvorimod man i nabokommunen Vejle efter planen her skal vente til august, da man ikke nåede at afholde ceremonien, inden coronaen ramte Danmark.
Og som jeg forstår det på ministeren, er der mulighed for at vise den her fleksibilitet og allerede blive dansk statsborger inden sommer, hvis kommunerne vil.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der er så stor forskel på, hvornår man kan få statsborgerskab, og vil ministeren prøve på at fremme, at kommunerne bliver orienteret om, hvornår der rent faktisk er afstemning om det her, så man kan blive statsborger inden sommer?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Det står i bekendtgørelsen om afholdelsen af de her ceremonier, at kommunerne tidligst kan afholde en grundlovsceremoni 1 måned efter ikrafttræden af lovforslaget.
Det fremgår derudover også af bekendtgørelsen, at en kommune senest kan foretage det offentlige opslag af en ceremoni i forlængelse af ikrafttrædelsen af den lov, som vi vedtager her i Folketinget, og mindst 1 måned før afholdelsen af ceremonien.
Der er altså ikke noget i vejen for, at en kommune annoncerer afholdelsen af en ceremoni, inden lovforslaget træder i kraft.
Hvis en kommune annoncerer en ceremoni, før loven træder i kraft, skal kommunen naturligvis være opmærksom på at tage forbehold for, at loven overhovedet bliver vedtaget, men mit bedste gæt er, at det gør den jo.
For bedre at vejlede kommunerne i forhold til afholdelsen af de her ceremonier sendte ministeriet den 1. maj i år en liste over de hyppigst stillede spørgsmål til samtlige kommuner.
Listen ligger også på ministeriets hjemmeside.
Det første spørgsmål på listen handler om, hvornår de halvårlige lovforslag om indfødsrets meddelelse bliver behandlet, og det fremgår bl.a., at det lovforslag, der fremsættes i april, som udgangspunkt bliver vedtaget i juni måned.
Det afhænger lidt af, hvornår Folketingets udvalg beslutter en tidsplan.
Derudover vejleder ministeriets medarbejdere løbende kommunerne om, at lovforslaget om indfødsrets meddelelse behandles, og at de kan følge de tre behandlinger og vedtagelse på Folketingets hjemmeside.
Kommunerne er derfor på nuværende tidspunkt bekendt med, hvornår det næste lovforslag forventes vedtaget, og kommunerne har allerede nu mulighed for at forberede sig på den næste runde af grundlovsceremonier.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-20:
Det ser umiddelbart ud til, at kommunerne først kan indkalde til grundlovsceremonier, 1 måned efter lov om indfødsrets meddelelse er vedtaget, vil ministeren på den baggrund være åben over for at forvarsle kommunerne om behandlingen af loven, så de kan indkalde til deres grundlovsceremonier allerede inden sommer?
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-20:
Jeg er glad for de mange sympatiske tilkendegivelser.
Desværre kan kærestepar jo ikke støtte ret på sympati alene.
Det kan de faktisk ikke bruge til ret meget.
Den 14. marts lukkede regeringen grænserne, og det er over 2 måneder siden.
Hvor længe mener ministeren at staten kan forbyde partnere i at se hinanden?
Mener ministeren, at det at forbyde nogen at se sin kæreste, det at forbyde kærlighed, kan ligestilles med at gå i biografen?
For det er jo bl.a. det med at gå i biografen, der tilsyneladende er til hinder for, at kærestepar må mødes.
Men hvis det er sådan, at ingen ønsker, at det skal være sådan, så er det jo en formssag at lave det om.
Så kan vi jo sådan set gøre det med det samme.
Der var noget ret interessant.
Kl. 15.10 sagde justitsministeren her i salen noget ganske interessant, nemlig at kærestepar i forhold til turister, når man ser på antallet, sætter et meget begrænset præg på smittetrykket, fordi der ikke er tale om flere millioner.
Der vil jeg bare høre, om integrations- og udlændingeministeren er enig med justitsministeren i det, og hvad der, med det lave antal, der så er tale om, gør det nødvendigt i dag, den 20. maj, at forbyde en udenlandsk kæreste i at komme til Danmark og se sit barns fødsel.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Der var en, der sagde til mig tidligere i dag: Hvad med biograferne i provinsen?
Har det så stor betydning?
Det har det jo ikke.
Men det har det tilsammen, sammen med alle de andre ønsker, der er, og det er derfor, vi prøver at behandle de her ønsker til genåbningen af Danmark i et samlet hele, ud fra en samlet vurdering af, hvad det har af konsekvenser, både for økonomien og for smittetrykket.
Jeg håber virkelig selv, at Danmark kan komme tilbage i en normal situation, herunder på grænsen, hurtigst muligt, men vi insisterer bare på, at det her skal foregå rimelig kontrolleret.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-20:
Jeg vil fortsætte, hvor den anden spørger slap, nemlig med, at der ikke er nogen, der ønsker at sætte begrænsninger for, at man kan se sit kommende barn blive født.
Det sker jo ofte, at nogen føder, før der er 14 dage til termin, og hvis de gør det, kan man så ikke være til stede ved sit barns fødsel, og det er kun 5-10 pct., der føder til terminen.
Mener ministeren, at det, hvis man tillader udlændinge, som er kærester med en dansk statsborger, som venter barn, at komme til Danmark 14 dage før termin, vil få konsekvenser for sundheden i Danmark, at det vil øge smittetrykket, og at det vil sætte vores foreløbige indsats så meget over styr, at det overstiger hensynet til retten til et familieliv i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Men det er ikke sådan, at vi går rundt og ønsker det.
Vi har heller ikke ønsket, at skolerne skulle lukke, at efterskolerne skulle lukke, at konfirmationerne skulle aflyses.
Vi ønsker intet af det.
Men vi har gjort det, fordi vi mener, det er den rigtige måde at håndtere coronasituationen på.
Vi glæder os, hver eneste gang der er mulighed for at åbne noget op, og den dag, hvor grænsen kan åbnes, f.eks. for kærester, bliver også en lykkelig dag.
Andreas Steenberg (RV), 2020-05-20:
Men jeg bliver nødt til at gå lidt skarpt til ministeren, når ministeren siger, at der ikke er nogen, der ønsker det.
Men det må man jo gøre i regeringen, for det er regeringen, der har besluttet det her.
Det har jo været sådan hele vejen igennem, at en svensker faktisk gerne må komme og arbejde i ældreplejen eller på sygehusene, men at man så ikke må komme, hvis man venter barn sammen.
Det giver da ikke meget mening, minister, at regeringen har ønsket det.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Men der er også nogle, der mener, at vi skal åbne lidt mere op her og der, andre steder, og der er det bare, vi som regering prøver at holde tungen lige i munden og sige: Det skal være en kontrolleret genåbning af Danmark, og det skal ikke ske på en måde, hvor vi igen får igangsat smittekæder, så vi bliver slået tilbage i ludo, for så skal vi også starte helt forfra på grænsen.
Så det er et forsigtighedsprincip
Andreas Steenberg (RV), 2020-05-20:
Tak for det.
Jeg synes, det er fair at komme med den oplysning, at man skal stille de her spørgsmål om fredagen inden kl. 12.00, og nu står vi så i den situation, at samtidig med den her debat, sidder statsministeren og også hr. Morten Østergaard, Radikale Venstres partileder, og formentlig har den samme debat i et forhandlingslokale.
Så det kan være, at den debat, vi står og har her, er for gammel, samtidig med at vi står her.
Det ved vi ikke.
Men jeg takker jo ministeren for, at man for et par uger siden, efter at jeg spurgte til det, åbnede op for, at man kunne få besøg af nære familiemedlemmer og ægtefæller, og allerede dengang spurgte jeg om: Men hvad så, når det er kærester?
For i Danmark i 2020 kan de jo sagtens have et lige så nært forhold, som hvis man var gift.
Man kan måske have kendt hinanden i årevis, i årtier, uden at man er blevet gift, og det forekommer altså noget gammeldags, at man så ikke må besøge hinanden, især når vi så kommer til en sag, hvor folk skal være forældre sammen: Hvis man så er gift, må man gerne se hinanden, men hvis ikke man er gift, må man ikke se hinanden, selv om man står i den lykkelige situation, som man selvfølgelig gerne vil dele med hinanden, nemlig at man skal være forældre, før 14 dage før, og det synes jeg ikke giver meget mening.
Jeg synes, at hvis der var noget, der var anerkendelsesværdigt, så var det da, at folk, der skal have barn sammen, får lov at besøge hinanden, og derfor må jeg bare opfordre regeringen meget klart til det, i hvert fald for den her meget lille gruppe.
Det kan ikke være her, smitten bliver båret ind i Danmark, for det må være relativt få mennesker, der venter barn med hinanden.
Åbn da grænsen for folk, der skal være forældre lige om lidt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er også tilfældet, når man som i spørgerens eksempel venter et barn sammen.
Som led i den gradvise genåbning af Danmark, der jo heldigvis er i gang, har vi som bekendt kunnet lette indrejserestriktionerne, så besøg fra ægtefæller, faste samlevere, børn og forældre generelt skal anses for et anerkendelsesværdigt formål.
Bag den beslutning ligger bl.a., at indrejserestriktionerne i forhold til den her gruppe indebar, at der var situationer, hvor den helt nære familie blev splittet, f.eks. at børn ikke kunne se deres forældre, eller at ægtepar eller faste samlevende, der normalt levede sammen, pludselig var adskilt i en længere periode.
Derfor var det den første gruppe, som man lettede indrejserestriktionerne for.
Som det fremgår af aftalen med Folketingets partier, vil regeringen på baggrund af udviklingen melde ud om indrejserestriktionerne senest den 1. juni 2020.
Det er fortsat den plan, vi arbejder efter, og det er altså inden for et par uger.
Det er derfor noget, som vi er ved at se på, og det er klart, at regeringen lytter til partiernes ønsker i forbindelse med genåbningen af grænserne.
Jeg vil også godt understrege, at vi ikke har noget ønske om at opretholde restriktionerne længere end nødvendigt.
Tværtimod.
Men det er samtidig vigtigt, at vi ikke går for hurtigt frem, fordi vi så risikerer at sætte den positive udvikling i Danmark over styr.
Tak for ordet.
Jeg ved ikke lige konkret, hvad det er, justitsministeren henviser til, men jeg er helt sikker på, at det har han styr på, når han siger det.
Så det kan jeg kun erklære mig enig i.
Det har jeg fuld tiltro til.
Andreas Steenberg (RV), 2020-05-20:
Ministeren sammenligner det flere gange med, at der også er biografer og efterskoler og alt muligt andet, og der kan jeg, hvad angår en borgers familieliv eller parforhold, altså det at måtte se den person, man har valgt at have sit liv sammen med, og i forhold til det her spørgsmål den person, man har valgt at få et barn sammen med, simpelt hen bare ikke forstå, at Socialdemokratiet sætter det så langt ned på listen, som det er tilfældet.
Det burde have været den første ting, man havde åbnet op for, og man burde aldrig have holdt kommende forældre ude af landet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Jeg har godt hørt det citat; jeg må indrømme, at jeg ikke lige selv så pressemødet.
Det er rigtigt, som spørgeren siger, at det er en beslutning, regeringen har truffet ud fra en samlet vurdering af, hvordan vi skal håndtere coronasituationen.
Og som jeg også sagde til hr. Andreas Steenberg, er jeg glad, hver eneste gang det er muligt at lempe de her indrejserestriktioner, for jeg synes, det er et kæmpe økonomisk og kulturelt fremskridt for samarbejdet mellem Danmark og Tyskland, at vi har en åben grænse.
Så det er på ingen måde noget, jeg går og glæder mig over.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-20:
Jamen som spørgeren lige før sagde, er det jo ikke, fordi det er sundhedsmyndighederne, der har været ude at sige, at man ikke skal se hinanden som kærestepar.
Vi har faktisk ikke fået nogen information om det eller nogen vurdering af det.
Derfor må vi bruge den information, som vi har fået.
Og det, vi har fået at vide, er det, der den 20. april blev sagt af Sundhedsstyrelsen på et pressemøde, og jeg citerer: Sex er godt, sex er sundt, sundhedsmyndighederne anbefaler sex, særlig hvis det er med den samme partner.
Det har Sundhedsstyrelsen sagt, og det er jo den eneste information og det eneste grundlag, vi ligesom har at vurdere det her på.
Det tyder jo på, at det i hvert fald ikke er sundhedsmyndighederne, der fraråder kærestepar på tværs af grænser at være sammen.
Der vil jeg bare høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at det i hvert fald ikke er sundhedsmyndighederne, der har frarådet, at kærestepar må mødes.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Jeg er ikke af den overbevisning, at man er i et mere ordentligt parforhold, hvis man er gift, end hvis man er kærester.
Det må folk jo selv rode med – om de vil have den ene eller den anden ordning kørende.
Men jeg vil nok holde fast i, at det er en voldsommere begrænsning af folks bevægelsesfrihed at bygge mure internt i Danmark end at gøre det til lande, vi grænser op til.
Jeg synes, det ville have været ret voldsomt, hvis vi havde sagt, at man ikke måtte forlade Fyn.
Der synes jeg trods alt, at det at have indrejserestriktioner til en anden stat er noget andet.
Andreas Steenberg (RV), 2020-05-20:
Det svar synes jeg jo lidt får afsløret, at Socialdemokratiet er tilbage i en eller anden gammel holdning om, at hvis man ikke er blevet gift, er man ikke et ordentligt par endnu.
Vi er også ude i den holdning, at hvis man har valgt at have et forhold, hvor man f.eks. bor i Sønderborg og Odense og passer job de to steder og så ser hinanden, når man har tid, så er det okay, men hvis det er Sønderborg og Flensborg, har den ene valgt at bo i udlandet, og så må man sætte nærmest en berlinmur ned i forholdet.
Så hvorfor ikke bare få åbnet det op med det samme, minister?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Det er rigtigt, at hvis man har været kærester i flere årtier og bor i hvert sit land, er man jo ramt af de indrejserestriktioner, som vi har besluttet.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Og dermed lider man jo afsavn; man betaler en pris, ligesom hundredtusindvis af andre mennesker gør.
Vi har så vurderet, at folk, der har en hverdag sammen, ikke skal holdes adskilt, og vi synes også, at det er rimeligt, at hvis man er i så formaliseret et parforhold, at man også er gift, så er det også helt åbenlyst, at man skal have mulighed for at rejse ind.
Det er rigtigt, at man kan slå stregen mange forskellige steder, men jo mere lempelig en praksis, vi har, jo større en risiko løber vi også i forhold til at håndtere situationen med corona.
Andreas Steenberg (RV), 2020-05-20:
Vi er jo ikke helt tilfredse med, at der bliver meldt ud senest den 1. juni, og vi håber også, at de forhandlinger, der er i gang nu, kan lede frem til, at borgerne igen må se deres livspartnere og deres familier.
Det må en udlænding gerne.
Men komme og besøge ens kæreste må man ikke.
Det er jo en lidt gammeldags holdning, at det kun er, hvis man har været nede på knæ og fået ring på, man må se hinanden, hvorimod man, hvis man måske kendt hinanden i flere årtier, men ikke er blevet gift, så ikke må se hinanden.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Igen, tak for ordet, og som jeg også har sagt, har jeg fuld forståelse for, at det er indgribende at være adskilt fra folk, man gerne vil mødes med, også fra sine nære.
Og som det også er fremgået af de tidligere svar, som både justitsministeren og jeg selv har afgivet, så er det et af de spørgsmål, som vi i regeringen er meget optaget af i forbindelse med den fortsatte genåbning af Danmark.
Derfor er restriktionerne allerede blevet lempet for en række nære familiemedlemmer.
Med den lempelse har det været ønsket at sikre, at familier, der normalt har deres hverdag sammen, ikke holdes adskilt.
Endelig synes jeg, at vi bliver nødt til at minde os selv om formålet med restriktionerne, nemlig at sikre, at effekten af de mange og ret omfattende beskyttelsesforanstaltninger, som vi i Danmark har truffet, ikke bliver undermineret, ved at personer fra udlandet fortsat kan indrejse frit.
Vi har handlet rimelig hurtigt og rimelig resolut på en lang række områder, og mange har været og er fortsat underlagt restriktioner, som også af dem opleves som ret indgribende. Nu står vi så i den gode, men også svære situation, at vi skal genåbne Danmark i den rigtige rækkefølge, så vi ikke sætter den positive udvikling over styr.
Men jeg kan så forsikre spørgeren om, at spørgsmålet om familiemedlemmer er i fokus, at der arbejdes på en løsning, og at vi melder det ud senest den 1. juni.
Men jeg er helt sikker på, at hvis du taler med folk, der har investeret hele deres livsindkomst i en virksomhed, som har været lukket ned, eller en 15-årig pige, der har glædet sig i flere år til at komme på efterskole, så er det for dem det, der står øverst på listen.
Det er jo det, politik handler om: at prøve at få afvejet de her ting på en ordentlig måde.
Og jeg er rimelig fortrøstningsfuld, med hensyn til at vi i de igangværende forhandlinger nok skal finde en god løsning, ligesom vi gjorde sidst, med opbakning fra hele Folketinget.
Det er helt tydeligt, at det her er vigtigt for De Radikale, så det formoder jeg også er nogle ting I vil nævne i forhandlingerne.
Fra regeringens side har vi sagt, og det gentager jeg gerne, at den 1. juni 2020 skal vi nok melde ud, hvad vi kommer til at gøre på grænsen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
For det første vil jeg sige, at noget af det, der har ligget mig helt utrolig meget på sinde, er § 2.
Jeg ved ikke, hvor mange gange jeg har sagt § 2 under den her coronakrise, og for dem, der ikke ved, hvad § 2 er, er det den undtagelse, der er fra nedlukningen, for de børn og unge mennesker, som har særlige vanskeligheder og derfor har ganske vanskeligt ved at være derhjemme, og den gruppe bliver større, jo længere tid der er lukket ned, selvfølgelig, fordi der kan være problemer, i form af at selve tiden gør, at børnene mistrives endnu mere.
Der kan være forældre, der begynder at drikke mere undervejs, der kan være forældre, der bliver mere voldelige.
Vi ved, at antallet af dem, der henvender sig på krisecentre, er fordoblet under krisen, og det vil sige, at der er nogle børn, der har nogle ganske alvorlige vanskeligheder derhjemme.
Det kan også bare være, fordi mor og far er blevet skilt, for det behøver ikke engang at være så alvorligt, at det er misbrug eller druk, det kan også være, at mor og far er blevet skilt, eller at der er kræft i familien, og at man af den grund har virkelig svært ved at være derhjemme.
Og her kommer § 2 ind i billedet.
Jeg har så sent som i den her uge udsendt et brev igen til ungdomsuddannelserne for at gøre opmærksom på det, og jeg ved fra de møder, jeg holder med sektoren, at man rigtig mange steder har fået rigtig godt fat om at få spottet de unge og få dem ind, men i min bog er det stadig for få.
For vi ved, at der er rigtig mange flere unge, der har det rigtig svært, og at der findes flere af dem, end der er inde på ungdomsuddannelserne, og derfor har jeg sendt det brev ud, fordi jeg gerne vil have, at der er endnu flere, der bruger den mulighed, får kendskab til den mulighed, så der bliver taget hånd om de unge.
Så det er ligesom den gruppe, hvor der er nogle særlige ting derhjemme.
Så vil jeg i forhold til den anden gruppe sige, at jeg har drøftet det her spørgsmål med ungdommens egne organisationer for at spørge om, hvordan vi på en eller anden måde kan være behjælpelige, og noget af det, de har peget på, og som vi har givet dem, er muligheden for at få bedre vejledning.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Det bliver ikke mere korrekt af, at Martin Geertsen forsøger at lægge mig ord i munden og citerer mig for ting, som simpelt hen ikke er korrekte.
Der er reserveret kapacitet til vores særlig prioriterede grupper, altså de grupper, som Sundhedsstyrelsen har identificeret – og det vil sige både mennesker med symptomer, også milde symptomer; mennesker, der skal på sygehuset; opsporingsindsatsen, frontpersonalet m.m.
Så det er der reserveret til.
Derudover er der ekstra ledig kapacitet.
Hver gang vi finder en smittet, er det en skjult smittelomme, hvor vi kan få sat en stopper for smittekæderne, og det er fundamentet for genåbningen af samfundet.
Og derfor er det en klog strategi.
Martin Geertsen (V), 2020-05-20:
Tak for svaret, minister
Men vi er jo ikke oppe på de 20.000 endnu – er vi ikke enige om det?
Altså, lad mig starte med at sige, at der vist ikke er nogen grund til at lægge skjul på – og det håber jeg da heller ikke ministeren gør – at hele det her testunivers jo har sejlet rundt, ikke?
Der har jo været den ene melding efter den anden; det ene øjeblik har strategien ikke passet til kapaciteten, og det andet øjeblik har kapaciteten ikke passet til strategien.
Når jeg er blevet spurgt om det her, har jeg sagt, at jeg tror ikke, jeg har oplevet 5 minutter i hele det her forløb, hvor strategien har passet bare nogenlunde til den kapacitet, der har været.
Og når jeg taler om kapacitet, er det enten i forhold til testkitkapaciteten eller i forhold til antallet af medarbejdere, der skal håndtere de her test.
Jeg medgiver jo, at siden det her spørgsmål er blevet stillet, er ministeren jo kommet med endnu en udmelding i forhold til, hvordan der skal laves det, ministeren selv kalder for en offensiv teststrategi – i øvrigt noget, som ministeren har brugt ad flere omgange.
Og nu har ministeren så inviteret samtlige danskere ind for at blive testet.
Kunne ministeren ikke lige uddybe, hvad der egentlig er det strategiske sigte med det?
Og grunden til, at jeg spørger, er, at de eksperter, som ministeren har til at rådgive sig om de her spørgsmål, sådan set ikke rigtig synes, at der er noget strategisk sigte, sådan som jeg forstår dem.
Det er egentlig mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er: Når nu alle danskere, hvad jeg går ud fra er ministerens intention, drøner ned og forsøger at få sig en test, hvordan vil ministeren så sikre, at den nødvendige kapacitet er til stede?
For man kunne jo godt få den tanke, at ministeren vågner op en morgen og siger: Det her med, at der ikke er nogen, der kommer hen og bliver testet, går ikke.
Og så buser ministeren ud og siger, at nu skal alle danskere testes, uden sådan rigtig at have et strategisk sigte på, hvad det er egentlig er, vi vil, med den her teststrategi.