runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-13:
Ja, det er jo lige præcis der, hvor regeringens politik adskiller sig fra Socialdemokraternes politik.
For som status quo er i dag, som jeg jo kan forstå at Socialdemokraterne egentlig ønsker at fastholde, i og med at de ikke bakker op om sundhedsreformen, så kan de enkelte kommuner, der har en svag økonomi, jo bare sejle deres egen sø.
Det er jo sådan set det, vi ændrer på ved at sige, at der både er nogle kommuner, der er for små til at kunne løfte alle opgaver selv, og der er også nogle kommuner, som er dybt afhængige af, at man i det optageområde, der ligger i forhold til akutsygehusene, løser nogle opgaver i fællesskab, for ellers kommer man ikke op på en befolkningsstørrelse, der gør, at man kan lave gode løsninger.
Det er derfor, vi skaber sundhedsfællesskaberne; så vi får mere sammenhæng i behandlingen, mere nærhed, mere koordinering på tværs af kommuner, sygehuse, psykiatri, egen læge, og så vi ikke taber patienterne og borgerne ned mellem stolene, som vi desværre gør i dag.
Men der er forskel på, hvad man har organiseret i dag.
Tag f.eks. Fyn.
For det handler jo også om, hvad man har brugt sin økonomi til.
Det er ikke et spørgsmål om, at så får man et dårligere tilbud.
Men Odense Kommune har nogle tilbud i dag, som de øvrige fynske kommuner ikke har.
Skulle man så bare sige, at så må de øvrige fynske kommuner ikke lave det, fordi Odense ligesom har klaret det af sig selv?
Eller skal man tillade inden for sundhedsfællesskaberne, at man også kan gå videre omkring planlægning?
Det kan jeg så forstå at Socialdemokraternes ordfører synes er problematisk.
Jeg synes egentlig, at det både er at lytte til de ønsker, der har været, om at skabe yderligere fleksibilitet og innovation, men samtidig er det også klart og tydeligt at sige, at selvfølgelig kan man ikke undvige »skal«-kravene, og selvfølgelig kan vi ikke acceptere, at der er kommuner, der ikke løfter den opgave i det nære sundhedsvæsen, som de skal.
Derfor giver vi netop også Nærhedsfonden ekstraordinært 6 mia. kr. til at tilvejebringe en bedre økonomi i kommunerne som led i sundhedsreformen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-03-13:
Regeringen og ministeren ved alt om, hvad vi har foreslået fra socialdemokratisk side.
Ministeren ved også godt, at vi er utrolig enige om, at vi skal have et mere nært og et mere sammenhængende sundhedsvæsen.
Men det, der lægges op til her, er jo et spørgsmål om, at dem, der måske står svagest i dag på sundhedssiden, måske også kan komme til at stå svagere i fremtiden, og det gives der nu en mulighed for.
Vi vil jo netop knytte tingene tættere sammen.
Vi vil have oprettet nærhospitaler, hvor tingene og funktionerne kan være samlet.
Vi satte 800 mio. kr. af i sin tid til sundhedshuse, som regeringen bygger videre på nu.
Men regeringen skriver også, at sundhedsfællesskaberne skal sikre sammenhæng mellem sygehus, almen praksis og kommunale sundhedstilbud, og her accepterer regeringen jo så, at de kommunale sundhedstilbud altså kommer til at kunne variere rigtig meget i fremtiden.
Det er det, vi siger kan risikere at resultere i postnummerbingo, som regeringen ellers siger at den ikke vil have.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-13:
Mig bekendt har Socialdemokraterne ikke noget udspil, hvor man har 21 sundhedsfællesskaber, der sikrer sammenhæng for patienterne, eller en kvalitetsplan for det nære, hvor man sikrer fagligt bindende standarder for de sundhedstilbud, som borgerne møder ude i kommunerne.
Det er det, regeringen gør med sundhedsreformen.
Og det er der behov for for at løfte kvaliteten af de sundhedstilbud, man får, når man oplever genoptræning, rehabiliteringsforløb.
Det kan være mennesker med psykiske lidelser på vores socialpsykiatriske bosteder, og de har krav på, at vi stiller nogle faglige krav til det niveau og den kvalitet, de oplever i dag.
Og det gør vi med sundhedsreformen.
Og så må jeg bare sige: 10-12 nærhedshospitaler, som Socialdemokraterne har spillet ud med, er jo ikke nærhed.
Vi har 98 kommuner.
Og vi har da behov for at investere massivt i det nære sundhedsvæsen over hele Danmark.
Det er også derfor, at vi sådan set afsætter 6 mia. kr. til Nærhedsfonden til bl.a. moderne sundhedshuse over hele landet.
Julie Skovsby (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Kan ministeren garantere, at ambulancerne i Assens, Glamsberg, Salling og Ringe og paramedicinerbilen i Aarup, som borgerne i lokalområdet finder stor tryghed i at have, ikke nedlægges, ligesom ministeren har fredet det særlige akutberedskab i ministerens egen kreds på Nordals?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-13:
Vi har jo efterhånden taget den bil for bil herinde, og det kan være, at spørgeren fra Socialdemokraterne ikke har fulgt med der.
Men lad mig så gentage noget af det, som jeg har sagt ved tidligere besvarelser, som har handlet om lignende spørgsmål, også i de skriftlige svar, jeg har givet, hvor den garanti, vi har givet for én bil, gælder alle biler i Danmark, men det er godt at kunne slå fast igen og igen, at regeringen med sundhedsreformen lægger op til en fastfrysning af vores eksisterende akutberedskab.
Men ikke nok med en fastfrysning af de eksisterende akutberedskaber lægger vi også 10 til 15 ekstra akutberedskaber oveni, og det gør vi, fordi der desværre er sorte huller i dækningen i dag, steder, hvor ambulancerne ikke kommer lige så hurtigt frem, som de gør andre steder, steder, hvor vi kan se, at responstiderne er dårligere, end de er i andre dele af landet, og det er med til at skabe geografisk ulighed i sundhed, en ulighed i sundhed, som regeringen ikke vil acceptere.
Derfor handler det jo sådan set ikke bare om at sikre, at sundhedsreformen fastfryser de eksisterende beredskaber, så de placerede beredskaber ikke flyttes i de kommende år, så der ikke sker forringelser i dækningen, men også om at sikre et endnu bedre akutberedskab i Danmark og sikre, at hvor nogle af de egne i dag oplever, at den her opgave ikke har været løftet godt nok, bliver den løftet bedre fremover.
Julie Skovsby (S), 2019-03-13:
Tak for ministerens svar.
Jo, jeg har skam fulgt med i debatten, og jeg hører også, at ordet fastfrysning er et nyt ord i den her sammenhæng.
Debatten kommer jo fra artiklen med overskriften »Ellen Trane Nørby freder nødbehandlerbil i ny sundhedsreform«
Det er en artikel fra den 19. februar, som kan læses på jv.dk under Sønderborg, og heri udtaler ministeren, at nødbehandlerbilen på Nordals skaber tryghed i et område, som mange ellers ville kalde et yderområde, og det beredskab, vi kender i dag, fortsætter også efter sundhedsreformen; det gælder nødbehandlerbilen såvel som akutberedskabet i resten af Danmark.
Så hvorfor er det ikke det, man har skrevet i sin reform?
Hvorfor skriver man ikke: Vi garanterer, at de beredskaber, der er i dag, også vil fortsætte med at være der efterfølgende?
Det spørgsmål vil jeg gerne have et svar på.
Så vil jeg også gerne have et svar på et andet spørgsmål, nemlig et om fremtidens sundhedsvæsen.
Som socialdemokrat ønsker jeg ikke, at vi afdemokratiserer vores sundhedsbeslutninger omkring, hvordan fremtidens akutberedskab skal se ud.
Jeg ønsker heller ikke, at man får de flere administrative led, som regeringen lægger op til.
Så når fremtidens beslutninger skal træffes på det her område, vil jeg derfor spørge ind til: Hvordan kommer borgerne så i dialog med de embedsmænd, der kommer til at sidde og træffe beslutningerne?
Når der er utryghed omkring, hvordan det skal se ud, hvordan sikrer man sig, at der er en demokratisk dialog forinden?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jeg bliver spurgt af Børsen, om jeg vil sænke det strukturelle skattetryk yderligere, og det siger jeg at jeg som skatteminister gerne vil.
Det falder i øvrigt i det kommende år godt hjulpet af Socialdemokraternes fornuftige skattepolitik, da man sidst havde regeringsmagten.
Så bliver jeg spurgt om: Hvad er din drøm?
Hvad kan du forestille dig?
Så siger jeg – og det står jeg selvfølgelig ved – at jeg har svært ved at forestille mig et skattetryk under de her 40 pct., for det vil kræve et helt andet samfund.
Er det det samme, som at det er mit mål?
Mit mål er at sænke det strukturelle skattetryk yderligere, i takt med at vi har råd til det som samfund.
Vi har lige brugt en masse penge på at sænke skatten på at arbejde, og vi har også brugt en masse penge og en masse råderum på at sænke elafgiften, fordi den er en forhindring for den grønne omstilling, støttet – i hvert fald i forhold til det sidste om at sænke elafgiften – af Socialdemokratiet.
Elafgiften har i øvrigt den tunge ende nedad, og det vil være superfornuftigt.
Det vil også bidrage til at sænke det strukturelle skattetryk.
Men det bringer det selvfølgelig ikke ned på 40 pct., og det er heller ikke mit mål.
Jens Joel (S), 2019-03-13:
Så skatteministeren anerkender ikke, at det i kroner og øre ville betyde, at der var 80-100 mia. kr. mindre i skatteindtægter?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Altså, hvis man f.eks. sagde, at du som overførselsindkomstmodtager ikke skal betale skat – det er jo lidt en køren rundt-økonomi – så ville der komme færre skatteindtægter ind, det strukturelle skattetryk ville blive lavere.
Men de folk, der jo ikke længere skal betale skat, vil have det samme rådighedsbeløb.
Så man kan gøre det på mange måder at få sænket vores strukturelle skattetryk.
Man kan også gøre det ved at tage råderum og sænke skatten for det.
Men det kræver, at man har et råderum til det.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Okay, jeg ved ikke, om jeg er den eneste, der er forvirret i forhold til den minister, der står her i dag, også når man har læst den artikel, hvor ministeren udtaler sig.
For hvis det bare var et spørgsmål om lidt talfiflerier, og hvordan man lige opgør det ene og det andet, hvorfor er det så et mål for skatteministeren?
Det må jo være, fordi skatteministeren igen siger til Børsen: Jeg vil faktisk gerne arbejde for at sænke skattetrykket i Danmark.
Det kan være, man håber, at sådan almindelige vælgere ikke læser med.
Men det vil jo koste 80 til 100 mia. kr. Og hvorfor er det, man ikke står ved det?
Det ville da klæde ministeren, synes jeg, sådan set at være fuldstændig ærlig omkring det, og hvis det er det, man arbejder for, så lad os da bare få det frem.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Det synes jeg faktisk ikke jeg skylder at svare på, for at være helt ærlig.
Man kan jo læse Børseninterviewet, og så vil man se, at det er en noget anden udlægning i en sammenhæng end den, fru Lea Wermelin fremlægger her i Folketingssalen.
Jens Joel (S), 2019-03-13:
Skatteministeren synes ikke, han skylder et svar på, hvad det er, han mener.
Man må gå ud fra, at når skatteministeren som liberal minister siger, at han vil sænke skattetrykket, så er det, fordi han ønsker, at der skal være flere penge hos borgerne og færre i de offentlige kasser.
Når nu Børsen så skriver, at det er i størrelsesordenen 80-100 mia. kr., skylder skatteministeren da et svar på, om det faktisk er rigtigt, at det er det, der skal tages op af fællesskabets kasse for at gøre skatteministerens vision til virkelighed.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Men når jeg ikke ville svare på spørgsmålet, er det jo, fordi Socialdemokraterne ikke ønsker en reel samtale.
Det ønsker spørgeren ikke.
Spørgeren ønsker at få mig til at sige noget og klippe det sammen i en eller anden facebookvideo, som Socialdemokraterne kan bruge på nettet for at bidrage til en eller anden skræmmekampagne om mit parti og om regeringen, og det ønsker jeg bare ikke at medvirke til.
Jeg synes faktisk, spørgerens parti skulle tale om sin egen politik i stedet for at forsøge at få ting frem om regeringens og mit partis politik.
Det skal vi nok selv fortælle.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Så synes jeg da, at ministeren skal gøre os klogere: Hvad er så målet?
For hvis ministeren står her og siger, at han bliver spurgt om, hvad han drømmer om, og så tillader han sig at tænke lidt frit og siger, at han drømmer om, at skattetrykket skal ned omkring de 40 pct. – det svarer så til 80-100 mia. kr. – så spørger vi jo bare helt naturligt om det, fordi det svarer til en årlig udgift på det, man bruger på folkeskolen, eller dobbelt så meget som det, man bruger på ældreplejen.
Og jeg tror, der er rigtig mange danskere, der sidder og tænker: Okay, hvor skal de penge findes henne?
Skal der skæres på velfærden endnu en gang med en borgerlig regering?
Det skylder ministeren da at svare på.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jeg synes, hr. Jens Joel skylder at citere mig korrekt.
Jeg tror, jeg sagde, at jeg ikke kunne forestille mig et samfund med et skattetryk under 40 pct.
Det ville være et helt andet samfund.
Men de der opgørelser er jo utaknemlige.
I Danmark betaler man skat af overførselsindkomsterne.
Hvis vi ændrede det – det har regeringen ingen planer om, men hvis vi gjorde det – så ville vi ryge ned og komme et sted, der er meget tæt på 40 pct. i skattetryk.
Så det, jeg lufter i Børsen, er udtryk for min ambition, en ambition som skatteminister om, at man går videre i forhold til at sænke det strukturelle skattetryk.
Men det kan man gøre på mange måder.
Jens Joel (S), 2019-03-13:
Sagen er jo faktisk blevet aktualiseret af et interview i går, hvor skatteministeren er citeret for at ønske, at skattetrykket skal ned på 40 pct.
Kan skatteministeren ikke bare starte med at bekræfte, at det i kroner og øre er et sted mellem 80 og 100 mia. kr., som skatteministeren dermed vil hive mindre ind i skatteindtægter?
Men det er jo et rigtigt politikersvar.
Man går ikke til valg på topskattelettelser, men skatteministeren kan ikke sige, hvad der kommer til at ske efter valget.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jamen det er jo bare den objektive sandhed.
Jeg ved ikke, hvad der kommer til at ske efter et folketingsvalg.
Sådan er det jo.
Forestiller jeg mig, at der kommer en stor skattereform?
Det gør jeg umiddelbart ikke, men det kan jo være, at der, hvis vores råderum pludselig er meget større end det, man regnede med, så er råd til både en masse velfærd og en masse skattelettelser.
Der kan jo ske alle mulige ting.
Det, jeg kan sige, er, at det, Venstre kommer til at gå til valg på, kan man regne med, og det, vi gik til valg på sidste gang, har vi faktisk også leveret på.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Men det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Ministeren står her og hidser sig op og taler om politikerlingo, og hvad ved jeg, men alligevel siger han, at man ikke kan udelukke, at Venstre vil bakke op om topskattelettelser.
Altså, nu spurgte ministeren til, hvad Socialdemokratiet mener om at sætte en afgift på kød.
Det er ikke Socialdemokratiets politik.
Det, der er problemet med skatteministeren og Venstres politik, er jo, at vi ikke kan få et klart svar på, om Venstre vil være med til at udelukke, at der kan ske topskattelettelser, hvis man skulle vinde regeringsmagten igen.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jeg kan bekræfte, at jeg står ved det, jeg sagde til PolicyWatch.
Der står i regeringsgrundlaget, at vi ønsker at sænke det strukturelle skattetryk.
Det har vi gjort, og derfor er vi rykket fra en førsteplads i verden, hvad angår skattetryk, til nu en andenplads.
Måske rykker vi helt ned på en tredjeplads, godt hjulpet i øvrigt af de skattelettelser, som indfases frem mod 2025, og som er foreslået og vedtaget af hr. Jens Joels parti, nemlig Socialdemokratiet, tilbage i 2012.
Så jeg står ved den skattepolitik, vi fører, og jeg står også ved det, jeg har sagt til PolicyWatch.
Men fru Lea Wermelins spørgsmål illustrerer netop pointen, for Venstres skattepolitik er ganske klar, og den er udlagt af Venstres skatteordfører.
Venstre går ikke til valg på at lette topskatten på nogen som helst måde.
Det er Venstres valgplatform på skatteområdet.
Nej, det kan jeg ikke, ligesom fru Lea Wermelin lige præcis ikke kan udelukke, at Alternativets kødafgift bliver til virkelighed, hvis fru Mette Frederiksen skulle vinde et folketingsvalg.
Simon Kollerup (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Jævnfør artiklen »Sparekniv truer Mors: Tæt på at give VUC dødsstød« fra nordjyske.dk den 27. februar 2019 mener ministeren så, at det er realistisk, at der fortsat vil være en VUC-afdeling i Nykøbing Mors, hvis regeringens omprioriteringsbidrag fortsætter?
Mette Reissmann (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Ministeren er jo bekendt med indholdet af svaret på det spørgsmål, som jeg fik oversendt gennem udvalget, altså netop om de årlige udgifter til vores sygeplejerskeuddannelser opgjort i kroner og øre pr. antal studerende pr. år.
Her kan man jo læse, at i årene 2018-2021 er der et fald på mere end 10 pct. i tilskud pr. studerende.
Det svarer til – for at være helt konkret – at der er 7.576 kr. færre pr. studerende pr. år at gøre godt med.
Tilskuddet er – korrekt – stigende, men det er antallet af studerende også, og hvis det er sådan, at man fremskriver det, så går det helt klart i den forkerte retning, hvad angår pengene.
Det er godt, at vi har flere studerende, der ønsker at læse til sygeplejerske.
Det er nødvendigt.
Jeg anerkender også og er enig med ministeren i, at det at læse til sygeplejerske og at være sygeplejerske er rygraden i vores sundhedsvæsen.
Det er vigtigt, at vores kernevelfærdsuddannelser også understøttes finansielt, så danske unge faktisk fortsat ønsker at bevæge sig ind på studierne.
Nogle i regeringen har jo en ambition om at uddanne 2.000 flere sygeplejersker.
Sagen er bare, at der ikke følger penge med.
Fedtet er for længst væk fra kroppen på de institutioner, som uddanner vores kommende sygeplejersker.
De kommende sygeplejerskestuderende får bare færre penge til at få undervisning for, og uden den fornødne mængde undervisning og gode læringsforløb bliver det altså svært for dem at varetage de mange komplicerede opgaver, som venter i fremtidens sundhedsvæsen.
Så derfor, hr. minister: Når man sparer mere end 10 pct. pr. studerende fra 2018-2021 og samtidig ønsker at øge optaget, mener ministeren så virkelig, at man ikke vil kunne mærke det på kvaliteten af vores sygeplejerskeuddannelser?
Tommy Ahlers (V), 2019-03-13:
Jamen, som jeg siger, anerkender jeg, at det selvfølgelig skaber flere udfordringer, at der er færre penge at gøre det for, men jeg oplever bare også derude, når jeg taler med ledere af sygeplejerskeuddannelsen, og når jeg følger med i, hvordan de arbejder derude, at på trods af at der er lidt færre penge at uddanne sygeplejersker for, så arbejder de også meget konstruktivt med at lave en bedre uddannelse.
Det gør de ved at bruge digitale læringsmidler; det gør de ved at efterspørge mere, hvad skal man sige, praksisnærhed i uddannelsen; det gør de ved at efterspørge f.eks. adgang til Sundhedsplatformen, så de kan træne de kommende sygeplejersker endnu bedre.
Så jeg oplever faktisk, at de er godt kørende.
Så jeg har ikke grundlag for at sige, at det er lig med en lavere kvalitet.
Mette Reissmann (S), 2019-03-13:
Det er så med armen vredet om på ryggen, kan jeg næsten forstå, at de kommer til at svare ministeren, som de gør.
De studerende siger jo selv, at de på uddannelsen ikke bliver klædt ordentligt på til at møde virkeligheden.
De har ikke nok undervisningstimer, de har ikke tilstrækkelig med praksisnær undervisning, der er for lav studieintensitet, der er for ringe vejledning, og de unge sygeplejerskestuderende får praksischok, når de kommer ud og møder virkeligheden.
Det er vigtigt, at der uddannes fagligt personale med sans for sundhedspleje, så vi får de rigtige mennesker på de rigtige steder.
Tommy Ahlers (V), 2019-03-13:
Vi er faktisk lykkedes med at optage 1.300 flere sygeplejerskestuderende under den her regering end under den forrige regering, og vi har en plan om at øge antallet yderligere med 2.000.
Det er altså udtryk for, at vi prioriterer det her område.
Så vi kommer til i kroner og øre at bruge endnu flere penge på at uddanne sygeplejersker.
Men samtidig siger vi så også, at vi for hver sygeplejerske, vi uddanner, kan gøre det til en lidt lavere takst end tidligere.
Det, jeg ser derude, er bare, at de arbejder konstruktivt med det.
De bliver da ved med at arbejde med studieintensitet og digitale læringsmidler, uanset hvad udgangspunktet var.
Mette Reissmann (S), 2019-03-13:
Samtidig kan vi bare se, at frafaldet øges.
Men jeg er glad for, at ministeren synes, at vi skal styrke rygraden i sundhedsvæsenet.
Og når vi nu er enige om, at der skal fokus på kvalitet, kan vi så ikke også være enige om, at vi skal have et bedre uddannelsessystem, sådan at besparelserne på 2 pct. bliver droppet i fremtiden?
Tommy Ahlers (V), 2019-03-13:
Jeg er hundrede procent enig.
Det har vi også sagt.
Vi har sagt, at ved udgangen af 2021 stopper vi med at tage penge ud af uddannelsesområdet som helhed.
Så det er vi helt enige om.
Det skal stoppe.
Det kan ikke blive ved.
Så vi er for en gangs skyld hundrede procent enige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-13:
Ministeren gav jo et interview den 7. februar til en engageret skoleelev, som havde skrevet en kronik i Politiken, hvor ministeren sådan set blev bedt om at forholde sig til, om regeringen ville gøre noget for at indføre afgifter på flyrejser.
Ministeren problematiserede det og sagde, at det kunne være svært at komme frem til at gøre det globalt, og så kom den der kommentar om, at man i første omgang arbejdede på, at det skulle ske på europæisk plan.
Så må man jo bare konstatere, at når nu ministeren har været i EU og ikke har støttet det forslag, der lå fra Belgien, Holland og Luxembourg om at arbejde for en europæisk flyskat, jamen så har ministeren sådan set i det interview løjet for den engagerede skoleelev, som sad på ministerens eget kontor, og som ligesom efterlyste, at de voksne skulle tage mere ansvar.
Altså, jeg synes, det er skuffende, at ministeren ikke holder ord der, når ministeren jo sådan set sagde til skoleeleven, at man på europæisk plan arbejder for, at der skal indføres afgifter.
Jeg kan godt forstå, at der er unge, at der er skoleelever, som synes, at de voksne gør for lidt, og jeg har stor forståelse for, at de unge går i klimastrejke her på fredag, fordi de ikke kan se, at der er nok handling.
Jeg kan forstå på ministeren, at der nu efterhånden er flere regeringspartier, som synes, at vi står over for, at en klimalov kunne være nødvendig.
Det er jo lidt spøjst, når vi lige har haft en større debat i Folketingssalen, hvor hele regeringen og Dansk Folkeparti sådan set gav udtryk for, at man ikke ønsker at indføre en bindende klimalov på den korte bane, men lægger op til en eller anden debat i efteråret.
Jeg vil godt høre ministeren, om ministeren kan bekræfte, at regeringen både på nationalt plan og i EU modarbejder flyafgifter som en del af klimaløsningen.