runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2019-08-28:
Jeg vil starte med at sige, at det er en rigtig stor ære at stå her på Folketingets talerstol.
Nye Borgerlige er et nyt parti, vi er netop valgt i Folketinget, og vi har derfor et godt kendskab til loven om indsamling af vælgererklæringer.
Siden 2015, hvor partiet blev stiftet, har partiets stiftere, Pernille Vermund og Peter Seier Christensen, samlet vælgererklæringer ind sammen med gode støtter.
Alle vælgererklæringer er blevet samlet ind på den lovlige måde, som loven foreskriver.
På gader og stræder og digitalt blev der slidt og slæbt og bøvlet med et ustabilt og fejlbehæftet system.
Det tog ca. 1 år, og der blev samlet ca. 40.000 vælgererklæringer ind.
20.000 underskrifter er mange, og loven er, som den er beskrevet, god nok.
Nu skal vi blot sikre, at den overholdes.
Men det skal ikke være sværere at opstille som nyt parti i Danmark.
Det er en vigtig del af vores demokrati, at nye partier kan bide de gamle i haserne.
Det er en vigtig del af demokratiet, at nye partier kan blive valgt i Folketinget, når befolkningen bliver trætte af de gamle og etablerede.
Det er vigtigt med nye partier, når de gamle svigter, og det er vi et godt eksempel på.
I forbindelse med det netop afholdte folketingsvalg, var der flere nye partier på stemmesedlen.
Eftertænksomhedsperioden på 7 dage, som vi i Nye Borgerlige overholdt til punkt og prikke, blev omgået af andre partier.
Og sådan skal det selvfølgelig ikke være.
Det lovforslag, vi førstebehandler i dag, adresserer netop den problematik.
Den lukker det hul i lovgivningen, som blev benyttet ved det nylig afholdte folketingsvalg.
Den nye lovgivning sikrer, at man ikke omkostningsfrit kan benytte det fremadrettet.
Den nye lovgivning sikrer, at der er sanktioner, hvis et parti ikke indsamler vælgererklæringer på lovlig vis.
Vælgererklæringer skal selvfølgelig samles ind på lovlig vis, da vilkårene skal være ens for alle partier.
Derfor kan Nye Borgerlige godt bakke op lovforslag L 1.
Tusind tak.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-08-28:
Tak skal du have.
Vi står her i dag, fordi man, da man lavede valgloven om sidst, sådan at det var muligt at lave elektroniske vælgererklæringer, lavede en regel uden at indføre en sanktion for at bryde den regel.
Men det var det, og derfor skal vi nu lave loven om, sådan at der kommer sanktioner for at snyde.
Det bakker Liberal Alliance op om af de samme grunde, som er nævnt her af andre ordførere før mig.
Vi stemmer for lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-08-28:
Det her lovforslag er blevet fint og udførligt beskrevet, ikke mindst af en række nye kollegaer her i Folketinget, som jeg gerne vil ønske rigtig hjerteligt velkommen, men jeg vil ikke gentage de mangfoldige beskrivelser.
Vi er stort set enige i det hele, så i Alternativet mener vi bare, at vi skal gøre, hvad vi kan for at modvirke snyd med vælgererklæringer.
Alternativet stemmer for.
Bent Bøgsted (DF), 2019-08-28:
Det er bare for at få det på det rene.
Vi har jo allerede i forbindelse med indsamlingen kunne konstatere, at der i hvert fald er et parti, der har sagt, at pengene skal gå til et velgørende formål, en fond eller sådan noget.
Det er jo ikke formålet med at få partistøttemidlerne.
Det er derfor, at det i forbindelse med det her er vigtigt, at vi også får sikret, at der ikke sker et misbrug af de midler, der bliver sendt ud.
De partier, der er ordentlige og gør alt det, de skal, og som lever efter reglerne, skal selvfølgelig have støttemidlerne, men der skal ikke svindles med dem.
Men jeg forstår, at det ikke er noget, som ministeren kan tage sig af nu, fordi det er reglerne om partistøttemidlerne, vi der skal ind og kigge på.
Astrid Krag (S), 2019-08-28:
Jamen lad mig få givet et skriftligt svar, så jeg er helt præcis på det.
Men det er i hvert fald ikke den her lovgivning, der regulerer partistøtte.
Det er partistøttelovgivningen.
Så lad mig oversende svar på, både hvordan reglerne egentlig er i dag, og hvad de nuværende juridiske vurderinger er.
Og lad os så på baggrund af det gerne tage en drøftelse af, om der er behov for at gøre noget yderligere her.
Så lad mig udtrykke mig tydeligere: Der er allerede i partistøtteloven i dag regler om det, hvis man ikke bruger partistøtten til det, der er defineret i partistøtteloven, nemlig til politisk arbejde.
Og så er der en uddybning af det i lovens bemærkninger om, at enten bliver det fradraget de penge, som man vil få det kommende år, eller også vil der kunne være et krav om, at de særskilt bliver tilbagebetalt til statskassen.
Så det er ikke sådan, at vi ikke har de redskaber.
Det er bare ikke noget, vi regulerer i den her lovgivning.
Men lad mig igen kvittere for det; lad os endelig få det belyst bedre, for jeg er jo sådan set helt enig med ordføreren i, at der her gælder det samme hensyn som i det lovforslag, vi behandler nu, nemlig at vi selvfølgelig ikke skal gøre noget, der rammer dem, som følger reglerne, og som gør et stort stykke arbejde for vores demokrati.
Men omvendt skal man jo hverken kunne snyde eller svindle sig til adgang til Folketinget, stemmesedlen eller partistøttemidler.
Bent Bøgsted (DF), 2019-08-28:
Tak, formand.
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg har forstået det rigtigt: Det, ministeren siger med hensyn til spørgsmålet om partistøttemidlerne, er, at det ikke er noget, der kan blive skrevet ind i den her lovgivning, sådan at man kan fratages dem, hvis ikke man overholder loven.
Er det sådan, det skal forstås, altså at en ansøgning ifølge partistøtteloven skal stiles og sendes til ministeren, eller hvordan og hvorledes?
Rosa Lund (EL), 2019-08-28:
Det er vigtigt, at vi har et levende demokrati i Danmark.
Det tror jeg sådan set er en af de ting, vi er grundlæggende enige om i den her Folketingssal.
Det er vigtigt, at der ikke er unødige barrierer for, at nye politiske strømninger og mennesker med nye eller for den sags skyld gamle politiske tanker kan organisere sig og stille op til valg.
Det skal efter Enhedslistens opfattelse ikke være for vanskeligt at blive godkendt som opstillingsberettiget parti til et folketingsvalg.
Til gengæld vil vi rigtig gerne være med til at gøre det meget vanskeligt at omgå de regler, der er for at blive opstillingsberettiget.
Det er vigtigt for os, at der ikke er uklarheder i lovgivningen, at der ikke er smuthuller, der gør det muligt for partier at blive opstillingsberettigede, selv om fastlagte regler åbenlyst er blevet tilsidesat.
Derfor er vi i Enhedslisten også en del af aftalen fra marts i år om fremover at samle vælgererklæringer via en offentlig portal på internettet, og derfor er vi enige med regeringen i, at der er brug for en hastelovgivning, der kan lukke det hul, der er i lovgivningen i dag, og som op til det nylig overståede folketingsvalg jo blev udnyttet af partier, der indsamlede vælgererklæringer i åbenlys strid med reglerne.
Gentagne påtaler fra Økonomi- og Indenrigsministeriet om, at eftertænksomhedsperioden ikke var blevet overholdt, blev fuldstændig ignoreret, og ministeriet stod uden muligheder for at skride ind eller for at handle, da der ikke var nogen muligheder for at sanktionere de pågældende partier.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt.
Enhedslisten kan derfor også tilslutte sig, at der nu indføres sanktioner mod partier, der snyder ved indsamlingen af vælgererklæringer, og vi kan støtte det lovforslag, som regeringen har fremsat.
Det står sådan set også i bemærkningerne, men jeg synes, det er ekstremt vigtigt at understrege.
Vi finder da også, at det er rigtig fornuftigt, at afgørelsen om at sanktionere placeres hos Valgnævnet, og at det i lovforslaget er præciseret, at ministerens stillingtagen til at anmode Valgnævnet om at gribe ind vil være undergivet almindelige forvaltningsretlige grundsætninger om saglighed og proportionalitet.
Det kunne dog efter vores opfattelse i lovbehandlingen overvejes, om det med udvidelsen af Valgnævnets beføjelser kan være relevant at understrege nævnets uafhængighed og styrke domstolenes repræsentation i Valgnævnet.
Det kan gøres ved at udvide antallet af lands- og højesteretsdommere fra en til to.
Vi har noteret os, at der ikke i høringssvarene til lovforslaget er indsigelser imod indførelsen af sanktioner, og at ministeriet har imødekommet hovedparten af de anbefalinger, der er indeholdt i høringssvarene.
I Enhedslisten synes vi også, det er positivt, at der er blevet lyttet til dem.
På den baggrund kan vi altså støtte lovforslaget.
Vi har enkelte spørgsmål om praktikken, men dem skal jeg spare jer for og sende dem over til ministeriet skriftligt.
Men i udgangspunktet støtter vi lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2019-08-28:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo kommet på plads, efter at man før valget konstaterede, at der i forbindelse med indsamling af vælgererklæringer skete noget uhensigtsmæssigt vedrørende godkendelse af vælgererklæringer fra nye partier – også med brug af NemID.
Reglerne blev ikke overholdt, men den daværende lov gav ikke mulighed for at sanktionere.
Man har så lavet et portalsystem til brug for indsamling af vælgererklæringer, men det er jo ikke etableret endnu og bliver det først i 2020.
Men indtil det sker, har man med det her lovforslag sikret, at Valgnævnet, der er uafhængigt af regeringen, efter anmodning fra indenrigsministeren kan kassere vælgererklæringer, hvis de er indsamlet på forkert grundlag.
Man kan også i den forbindelse give et parti påbud om ikke at indsamle flere vælgererklæringer i en periode.
Det skal ikke være sådan, at man snyder med vælgererklæringer.
Det skal være sådan, at det foregår på ærlig og redelig vis, og at dem, der har afgivet en vælgererklæring, også selv godkender, at reglerne bliver overholdt.
Det skal nemlig være sådan, at det er ens egen personlige godkendelse, der gælder.
Det skal ikke være sådan, at det er et parti, der bare kan sidde og få vælgererklæringer godkendt i massevis, sådan som det ser ud til at være sket.
Man må selv personligt ind og godkende, og det må gerne ske fra ens egen e-mailadresse.
Så langt, så godt.
Så er der et spørgsmål om de midler, man modtager.
Man får jo nogle midler, når man stiller op som parti, alt efter hvor mange stemmer man får.
Og det ville være rimeligt, hvis det var sådan, at hvis man har svindlet, så mister man retten til penge.
Jeg har hørt, at ministeren har snakket lidt om det, og derfor vil jeg gerne høre, om ministeren måske kunne redegøre for, hvordan det forholder sig, når et parti, der har svindlet, altså snydt på vægten, får en erklæring om, at den her går ikke.
Hvad sker der med de penge?
Det ville være rart, hvis ministeren kunne redegøre for det, og at det også blev skrevet ind i loven.
For jeg har ikke kunnet finde noget om det her i loven.
Jeg ved ikke, om det er nødvendigt, at jeg sender et spørgsmål til ministeren, eller om det er noget, ministeren tager med herfra.
Ministeren nikker, men jeg går ud fra, at ministeren også kommer lidt ind på det her fra talerstolen.
For hvis man får nogle penge, er det meningen, at de skal bruges til at fremme partiets politik og ikke – som vi har hørt om – f.eks. gives til en velgørende organisation eller bruges til aflønning af den person, der nu har stillet op.
Det er jo egentlig ikke det, der er hensigten med det.
Så det er i hvert fald noget, som vi gerne vil have afklaret i Dansk Folkeparti, før vi siger endeligt ja til forslaget.
Så vi har et par spørgsmål, nemlig hvordan det forholder sig med ens egen personlige godkendelse, altså om det kan sikres, at der ikke er andre, der kan godkende for en person, og desuden det her med økonomien.
Når vi har fået svar på det, tror jeg vi er nået dertil, hvor vi også kan sige ja til det.
Kathrine Olldag (RV), 2019-08-28:
Tak, formand.
Alle har og skal have mulighed for at række ud efter indflydelse og stifte et nyt parti.
Det er et af vores demokratis urokkelige søjler.
Alle har ret til at blive hørt, også dem, vi ikke er enige med.
Vi favner og beskytter mindretal, giver dem taleret, taletid og adgang til magten.
Vi har en meget lav spærregrænse og fuld ytringsfrihed for at sikre alle mulighed for at komme til orde – en frihed, vi beskytter med næb og kløer, i øvrigt også når den skurrer i ørerne og trækker veksler på politiets ressourcer og vores alles tålmodighed.
Nye partier skal blot overholde nogle få enkle spilleregler nedfældet i loven om valg til Folketinget.
Men vi har her en lov, der indtil nu har skabt så gode rammer for nye partier, at vi i vores iver efter at hjælpe nye tiltag i gang har været paradoksalt mere optaget af deres klagemuligheder end af at beskytte os selv mod dem.
Ikke et ord har der indtil nu stået i lovteksten om konsekvensen af ikke at overholde reglerne.
For en måned siden spurgte en nepalesisk ungdomspolitiker mig: Hvad er essensen af det danske demokrati?
Tillid, svarede jeg.
Tillid er det fundament, vores demokrati er bygget på.
Der er ingen i Danmark, der tager flere jordbær i vejboden, end de betaler for.
Vi har og skal have ualmindelig stor tillid til hinanden, og i dette tilfælde har det også præget lovgivningen.
For ingen havde i deres vildeste fantasi forestillet sig, at nogle ville snyde selve vores demokrati og udnytte en lov, som lægger en rød løber ud foran dem, der rækker ud efter indflydelse.
Vi troede ikke på, at nogen ville tage jordbær uden at betale.
Men tilliden til, at politiske partier er ordentlige og redelige, blev brudt under valgkampen.
Hullet i lovgivningen blev groft udnyttet til egen åbenlyse fordel, samtidig med at alle ærlige og redelige partier, der lovligt hver dag kæmpede for at samle underskrifter, blev gjort til grin.
Det er derfor med stor fornøjelse, at vi i Radikale Venstre bakker op om regeringens lovforslag om stramning af loven om valg til Folketinget, så Valgnævnet nu får sanktionsmuligheder over for de partier, som i fremtiden kunne være fristet til at snyde sig til magten på samme måde, som vi så under valgkampen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2019-08-28:
At afgive en vælgererklæring er bindende, og en borger kan kun afgive én vælgererklæring.
Desværre opstod der forud for det seneste folketingsvalg en praksis, hvor mindst to nye partier havde fundet en metode til at omgå reglerne for betænkningstid på.
Det må aldrig være en mulighed, at vælgere føler sig presset til at give vælgererklæringer her og der – heller ikke lige nu.
Vælgererklæringer er ganske enkelt for vigtige til, at man skal kunne påvirkes af en lidt for ivrig telefonsælger.
Det var der også enighed om før det seneste valg, og vi har i marts besluttet, at der skal etableres en ny portal til indsamling af vælgererklæringer.
Portalen skal sikre, at man ikke kan snyde med vælgererklæringerne, og det er rigtig godt.
Udfordringen er, at den så først er klar i 2020.
Så længe man fortsætter indsamlingen af vælgererklæringerne som hidtil, er det også muligt at snyde med dem.
Så med det forslag, som er fremsat nu, bliver det muligt at erklære vælgererklæringer, som er indsamlet ulovligt, for ugyldige.
Det er Valgnævnet, som kan erklære indsamlede vælgererklæringer for ugyldige.
Så vi glæder os over, at den nye indenrigsminister viser vilje til at få stoppet ulovlige indsamlinger af vælgererklæringer.
I SF efterlyste vi allerede tidligere muligheden for at forhindre ulovlig indsamling af vælgererklæringer.
Den tidligere regering ønskede imidlertid ikke på det tidspunkt at bidrage til det.
Vi ser fortsat frem til at få etableret en ny portal, som vil gøre Valgnævnets arbejde lettere, idet det i fremtiden ikke vil være muligt at snyde med erklæringerne.
Herudover vil portalen sikre, at nye partier, som ønsker at blive opstillingsparate til Folketinget, også er tydelige omkring, hvem de er, og hvem det er, der faktisk samler de her vælgererklæringer ind.
I mellemtiden er det vigtigt, at vi får stoppet den ulovlige praksis med indsamling af vælgererklæringer.
SF støtter naturligvis forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2019-08-28:
Tak for det, formand.
Og ja, det er sådan, at vi lige nu behandler et lovforslag, som faktisk bliver hastebehandlet, fordi der er et hul, vi skal have lukket i en fart.
Forslaget her er med til at lave en supplering af den forligsaftale om en ny procedure for indsamling af vælgererklæringer tilbage fra marts måned 2019, som alle Folketingets partier på daværende tidspunkt var med til at indgå.
Det er nemlig ikke hensigtsmæssigt, hvis det er sådan, at man kan omgå reglerne – især ikke, kan man sige, i et demokratisk samfund som det, vi har, og derfor er det jo noget af det, som vi er nødt til at få hastebehandlet her i Folketingssalen.
Konkret indføres der jo med den forligsaftale et nyt portalsystem til brug for indsamling af vælgererklæringer, og det forventer man træder i kraft primo 2020, hvor vælgerne jo til den tid så kommer til at skulle identificere sig to gange, altså f.eks. med NemID, før de kan afgive en endelig gyldig vælgererklæring og dermed også være med til at støtte et partis opstilling.
Da denne procedure som sagt først er klar i 2020, er vi i Venstre rigtig glade for, at regeringen nu har hastearbejdet med det her lovforslag for at få lukket et hul.
For med det her lovforslag indføres der nemlig nogle sanktionsmuligheder, således at Valgnævnet efter anmodning fra social- og indenrigsministeren kan træffe afgørelse om at udelukke partier fra at indsamle vælgererklæringer og også annullere et partis indsamling af vælgererklæringer ved grove eller gentagne retsbrud.
Alt i alt mener vi at der er tale om et godt lovforslag.
Det kan godt være, at vi måske lige har et par spørgsmål, som vi vil stille under udvalgsbehandlingen, men som sagt støtter vi i hvert fald fra Venstres side det her lovforslag.
Karen Ellemann (V), 2019-09-12:
Beslutningsforslaget her var til første behandling i tirsdags, den 10. september.
Det er jo et beslutningsforslag, som udspringer af en indstilling fra Udvalget for Forretningsordenen, og det er et beslutningsforslag, som hele udvalget står bag.
Derfor havde det naturlige nok været, at forslaget var blevet henvist direkte til den her anden- og sidstebehandling, uden at det skulle tilbage til Udvalget for Forretningsordenen.
Men der skete altså det under førstebehandlingen, at forslaget alligevel blev henvist til Udvalget for Forretningsordenen, og siden der jo ikke rigtig er noget nyt at diskutere, har vi ikke fundet anledning til at skrive en tillægsbetænkning over forslaget.
I stedet for er udkommet blevet, at jeg nu her på udvalgets vegne afgiver en mundtlig indstilling om vedtagelse af forslaget.
Jeg skal altså hermed på vegne af Udvalget for Forretningsordenen indstille, at det her beslutningsforslag bliver vedtaget uændret.
Bertel Haarder (V), 2019-10-01:
Hvis ingen begærer afstemning, vil jeg betragte indstillingen som vedtaget.
Den er vedtaget.
Til første næstformand har Venstres gruppe udpeget fru Karen Ellemann.
Efter fælles forståelse mellem Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, som har lige mange medlemmer, er udpegningen af anden og tredje næstformand sket uden lodtrækning.
Til anden næstformand har Dansk Folkepartis gruppe udpeget fru Pia Kjærsgaard.
Til tredje næstformand har Radikale Venstres gruppe udpeget hr. Jens Rohde.
Og til fjerde næstformand har Socialistisk Folkepartis gruppe udpeget fru Trine Torp.
Herefter er Tinget sat, og jeg skal bede formanden om at indtage sin formandsplads.
Det er folkestyrets festdag, og jeg byder velkommen til alle gæster og nyvalgte og genvalgte medlemmer af Folketinget og regeringen, som nu skal bestå deres prøve.
Vi, der er forsamlet her, vi, der i kirken blev betegnet som ordbranchen, repræsenterer hver på vores måde kongeriget og folkestyret.
Vi har et fælles ansvar for, at de demokratiske og vestlige værdier holdes i hævd, også i den måde, vi debatterer på og behandler og respekterer hinanden på.
Kvaliteten i vores arbejde er afgørende for folkestyrets fremtid og trivsel.
Et blik på verden omkring os viser, at folkestyre ikke er nogen selvfølge – at det hele tiden er under pres, og at hver generation tilsyneladende skal genopfinde det.
Det er vores ældgamle grundlov, der bestemmer, at vi skal mødes og starte arbejdet den første tirsdag i oktober og høre statsministeren redegøre for, som der står, »rigets almindelige stilling og de af regeringen påtænkte foranstaltninger«.
Hvorfor ikke i september eller i august?
Måske fordi høsten i gamle dage skulle være overstået, undtagen roe- og kartoffelhøsten – og så giver det jo regeringen og centraladministrationen bedre tid til at forberede lovgivningsarbejdet, så vi undgår lovsjusk.
Ifølge Folketingets forretningsorden er det mig, der som aldersformand – dvs. ikke den ældste, men den længst siddende – skal åbne Tinget og få det sat, som det hedder, dvs. lede valget af Præsidium og tingsekretærer.
Mona Juul (KF), 2019-10-03:
Tak, og tak til fru Pernille Vermund for talen.
F.eks. har vi en fælles opgave med at løse manglen på arbejdskraft fra bunden, som ordføreren nok vil kalde det.
Der er behov for mange indsatser, bl.a. at lette beløbsordningen, som i dag er en ordning, der sikrer, at vores virksomheder kan ansætte udenlandske talenter i deres virksomheder – udenlandske talenter, der har lyst til at arbejde i Danmark.
Men det skal også, som Det Konservative Folkeparti for nylig har foreslået, være muligt for ældre at arbejde alt det, de vil, uden at blive modregnet i deres pension.
Det er der ikke nødvendigvis incitament nok til at gøre i dag.
Så mit spørgsmål er: Vil Nye Borgerlige støtte dette forslag fra Det Konservative Folkeparti?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Vores politik er sådan, at basisydelsen gælder for de mennesker, der enten er under uddannelse og dropper ud og måske er på vej til en ny uddannelse, eller som er nyuddannede og derfor ikke har tegnet en arbejdsløshedsforsikring.
For de øvrige, der er på arbejdsmarkedet, gælder det, at man skal tegne en forsikring mod arbejdsløshed, enten i en a-kasse eller på anden vis, og hvis man er syg eller nedslidt, skal man jo netop ikke kostes rundt med i systemet og leve på en kontanthjælp, som man gør i dag.
Så derfor har vi sat penge af til, at de mennesker, som i dag parkeres på en kontanthjælp, men som burde have en førtidspension enten midlertidigt eller permanent, får en ordentlig behandling.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-03:
Tak for uddybningen.
Det fjerner stadig væk ikke min bekymring.
For dagpenge er der ikke de samme regler, som der f.eks. er for kontanthjælp.
Dér er der nogle regler for, hvor meget værdi man må have.
Der er flere forskellige dele, og som hr. Karsten Hønge også sagde, så er der jo mange ting, hvis man pludselig bliver ramt af sygdom, eller hvis man bliver ramt af arbejdsløshed.
Derfor bliver jeg bare nødt til at vide: Skal det medføre en social deroute, hvis man risikerer at miste sit arbejde, altså hvis man bliver arbejdsløs?
For det er altså noget af det, der fremgår, når man ser på Nye Borgerliges politik på det her område.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-03:
Jeg lagde især mærke til fru Pernille Vermunds udtalelser omkring adgang til førtidspension, og nogle af de holdninger, som fru Pernille Vermund gav udtryk for, harmonerer – lyder det til – et stykke hen ad vejen med SF's.
Derfor vil jeg lige være helt sikker på, hvor dybt det stikker.
Jeg lagde mærke til, at fru Pernille Vermund sagde, at det skulle være en lægefaglig vurdering, der skulle afgøre det.
Skal det kun være det?
Er der ikke andre parametre?
Og hvordan vil man så fra Nye Borgerliges side kunne tildele og bedømme fleksjob?
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Når man lytter til, hvad ordføreren for Nye Borgerlige siger, og hvis man også lyttede til samrådet den 28. august, så kunne man hurtigt få det indtryk, at Nye Borgerlige kerer sig meget om reformramtes livsbetingelser, retssikkerhed og om, hvordan kontanthjælpsmodtagere har det.
Men når man så går ind og læser lidt mere af Nye Borgerliges politik, ændrer det indtryk sig ret gevaldigt.
For her står der, at Nye Borgerlige vil byde de mennesker, der bliver ramt af arbejdsløshed og kommer på kontanthjælp, 6.000 kr. og 1.800 kr. pr. barn efter skat.
Det vil altså betyde, at en enlig mor med ét barn, efter husleje og el er blevet betalt, har 102 kr. til rådighed til mad, vinterstøvler, briller med den rigtige styrke til sit barn, medicin og de her ting – et rådighedsbeløb på 102 kr.
Jeg forstår ikke helt, hvordan det hænger sammen med de ord, der blev sagt i ordførerens tale.
Det vil jeg gerne høre noget mere om.