runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Monika Rubin (M), 2023-10-26:
Tak for ordet.
Sundhedsvidenskabelig forskning er mit helt store hjertebarn, så jeg synes jo, at det her lovforslag er helt fantastisk.
For sundhedsvidenskabelig forskning er jo ikke blot en eller anden abstrakt disciplin, som foregår i et laboratorie eller på et universitet; den foregår også ude på klinikken, direkte ude hos patienterne.
Den sundhedsvidenskabelige forskning udgør altså rygraden i vores sundhedsvæsen og er fundamentet for den omsorg og behandling, som sundhedspersonalet giver, og som patienterne modtager i vores sundhedsvæsen.
Og hvert fremskridt inden for det her felt er en direkte investering i vores velbefindende og i vores levetid.
Forskningen hjælper os ved at finde de mest effektive måder at forebygge, diagnosticere og behandle sygdomme på.
Det betyder, at når vi eller vores kære bliver syge, er der bedre og mere effektive behandlingsmuligheder til rådighed.
Forskningen giver os også mulighed for at forstå de risikofaktorer, som truer vores samfund og vores sundhed, og udvikle strategier til at beskytte os selv og vores familier.
Nye lægemidler, terapier og medicinske procedurer er altså resultater af mange års forskning.
Tænk lige engang på alle de sygdomme, der var dødsdomme før i tiden, men som nu faktisk kan behandles på grund af medicinske opdagelser, f.eks. antibiotika.
Det er takket være dedikerede forskere, der arbejder hårdt for at finde løsninger, at vi er blevet så gode til at redde liv.
Det har skabt håb og muligheder for millioner af mennesker rundtom i verden.
De ting, jeg netop har talt om, er det, man vil kalde klassisk eller almindelig sundhedsvidenskabelig forskning, hvor man indsamler en bunke data i en bestemt periode og analyserer dem.
Men det bliver næsten endnu mere spændende, når vi taler om forskning i realtid, og det er jo det, som det her lovforslag bl.a. også omhandler, altså hvordan vi skaber smidigere rammer for sundhedsvidenskabelig forskning, så man kan anvende reeltidsdata.
Det giver os mulighed for at indsamle data, overvåge behandling og evaluere resultater på en måde, som tidligere var utilgængelig.
Med forskning i realtid kan vi løbende tilpasse tilgangen og reagere på truslen om f.eks. en pandemi og optimere behandlingen for den enkelte patient.
Vi skal ikke mange år tilbage i tiden for at se, hvordan forskning i realtid virkelig gjorde en forskel.
Under coronapandemien var det afgørende at indsamle data og forstå, hvordan virus spredte sig.
I min tale har jeg valgt at fokusere primært på det første element i lovforslaget.
Jeg synes, de andre elementer er blevet godt dækket, både af Socialdemokratiet og Venstre, og jeg vil sige, at Moderaterne selvfølgelig støtter op om alle otte punkter i lovforslaget.
Louise Brown (LA), 2023-10-26:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg er sådan set ikke uenig i noget som helst.
Jeg ville bare lige stille ordføreren et spørgsmål, for jeg hørte ordføreren nævne, at vi er dygtige på antibiotikaområdet her i Danmark – nej, det var ikke det, ordføreren sagde, hører jeg lige.
Det, jeg godt vil spørge ordføreren om, er, om hun er villig til også at være med til at kigge på den incitamentsstruktur, der er lige nu, i forhold til hvordan vi indkøber antibiotika, altså om vi kan kigge på en anden måde at gøre det på, sådan at vi kan få et lidt bredere udvalg end det, vi har i dag.
Monika Rubin (M), 2023-10-26:
Det, som jeg sagde, var, at opfindelsen af antibiotika, altså det, at man har fundet antibiotika, har været en kæmpestor evolution i vores sundhed, i vores sundhedsvæsen.
Altså, fuldstændig basale infektioner som f.eks. en lungebetændelse dør man jo ikke pr. automatik af nu, fordi der findes antibiotika.
Så det var det, jeg talte om.
En ting, der bekymrer mig i forhold til antibiotikaområdet, er den stigende resistensudvikling, vi ser.
Der tror jeg helt klart, at vi skal gøre meget mere, også på EU-plan og i forbindelse med forskning i antibiotika.
Så der er helt klart nogle forbedringspotentialer der.
Og i forhold til den incitamentsstruktur, der er i Danmark, er jeg fuldstændig åben for, at vi kan kigge på det.
Louise Brown (LA), 2023-10-26:
Tak for det.
Det glæder mig – netop på grund af det her med, at der er en masse forskere, som det ikke rigtig kan betale sig for at blive ved med det.
Altså, det er jo det her med, at vi skal bruge så lidt af det som overhovedet muligt, men vi skal jo have det, og derfor er der ikke nok økonomi i ligesom at blive ved med at forske i det.
Men jeg ved, at man i Sverige har en anden struktur, som jeg måske godt kunne være nysgerrig efter at kigge lidt på.
Kunne ordføreren være med til, at vi måske lavede en høring om antibiotikaresistens?
Monika Rubin (M), 2023-10-26:
Det, der er med antibiotika, er, at det jo ikke er et nationalt problem.
Det er faktisk et globalt problem, og derfor tror jeg, at det bliver for lidt kun at kigge på det i Danmark.
Vi bliver simpelt hen nødt til at løfte den her dagsorden på EU-plan.
Derfor kommer Moderaterne i hvert fald til i den kommende EU-valgkamp at sætte fokus på antibiotikaresistens, og hvordan vi i EU kan lave et langt større samarbejde i forhold til at udvikle og i forhold til også at sørge for, at man bruger mindre antibiotika generelt, faktisk globalt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-10-26:
Tak for det.
Sundhedsforskning er bare rigtig vigtigt.
Det tror jeg også alle er enige om i det her rum.
Det skaber vigtig udvikling, men det er også et følsomt emne med mange etiske dilemmaer, især når data er personlige.
Det er vigtigt, at man balancerer hensynet til forskningsmuligheder med hensynet til patientrettigheder.
Hensynet til patienternes rettigheder og selvbestemmelse er særlig vigtigt, fordi det skal værne om den grundlæggende tillid, som er forudsætningen for, at danske patienter i høj grad er villige til at dele deres sundhedsdata.
Det er jo faktisk en af de vigtigste forudsætninger for, at vi kan lave sundhedsforskning.
Støtter lovforslaget så op om den præmis?
Umiddelbart er svaret ja, men ifølge Danske Patienter forholder det sig dog sådan, at knap halvdelen af danskerne mener, at de slet ikke eller i mindre grad har tilstrækkelig viden om at få adgang til eller slette data, der er indsamlet om dem.
Det vil lovforslaget formentlig ikke ændre på, da der ikke etableres et samlet dataoverblik.
Transparens er vejen frem, hvis vi skal sikre opbakning på lang sigt.
Derfor vil jeg også i udvalgsbehandlingen bede ministeren om et par præciseringer, som jeg tror er vigtige for patienterne.
Det fremgår af forslaget, at den kompetente videnskabsetiske komité vil kunne stille vilkår om, at den forsøgsansvarlige informerer forsøgspersonerne.
Jeg tænker, at det giver mening at præcisere, at forsøgsansvarlige skal informere, og at det er et krav fra komitéen.
Det fremgår også, at Nationalt Center for Etik stiller en anmeldelsesdatabase til rådighed for komitéen og den forsøgsansvarlige, men det er uklart, om der er et krav om anmeldelse.
Det ville give mening, synes jeg.
Forslaget hylder transparens.
Det gør jeg også.
Derfor bør der heller ikke være tvivl om, at hvor menneskers data og/eller genetisk data indgår i forskning, har borgerne også fået den viden og kan tage stilling til det.
Når det er sagt, vil jeg også med det samme sige, at SF kommer til at støtte forslaget.
Og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-10-26:
Tak for det.
Og tak til Socialdemokratiets ordfører for ligesom at tage gennemgangen af det meget tekniske lovforslag, som jeg er glad for at jeg så kan undgå at læse op.
Overordnet vil jeg sige, at vi er rigtig glade for det her lovforslag, fordi det sikrer nogle bedre rammer i forhold til vores sundhedsforskning.
Vi har en ambition om, at vi skal have et af de bedste sundhedsvæsener i verden, og det kræver selvfølgelig også, at vi har noget af den bedste sundhedsforskning i verden.
Derfor skal rammerne omkring vores forskning følge med, og det er dem, som vi nu opdaterer med det her lovforslag – eller i hvert fald rigtig mange af dem – og som lige blev gennemgået.
Det er vigtigt, hvis vi skal bevare den førerposition, som vi i Danmark har inden for sundhedsforskning.
Der sker rigtig meget på det her felt, og der er rigtig mange muligheder, og hvis vores dygtige medicinalindustri og vores dygtige forskere skal kunne udnytte det, kræver det, at vores lovgivning er up to date.
Jeg er meget betrygget af, at mange af patientorganisationerne i hvert fald i høringssvarene har givet udtryk for, at de også synes, at den balance er fundet, og er positive over, at vi nu rykker i forhold til bedre at kunne lave den nyeste forskning også i forhold til brug af data.
Og en række af de organisationer, der opererer i sundhedsvæsenet, er også meget, meget positive.
Så jeg er glad for, at der også bredt ude blandt dem, der skal bruge de her redskaber, er opbakning bag den balance, der er fundet.
Så med de ord vil jeg sige, at vi i Venstre bakker varmt op om det her lovforslag, som, selv om det er meget teknisk, er vigtigt.
Louise Brown (LA), 2023-10-26:
Tak for det.
jo en del af den aftale, der blev indgået i maj 2022 om sundhedsreformen.
Det samme lader det til at forskerne også er, altså de forskere, der hver dag forsøger at hjælpe nuværende, men jo også kommende patienter, i vores sundhedssystem.
Derfor er det også vigtigt, at vores dygtige forskere har de bedste vilkår at arbejde under, og med det her lovforslag får de i hvert fald en kende bedre muligheder.
Men jeg tror, at når man går rundt som helt almindelig borger ude i vores samfund, kan man godt have sådan en vis frygt for at dele sine data.
Hvem kigger med, og hvad bliver den her data i grunden brugt til?
Men i det øjeblik, man så bliver patient i vores system, vil man gerne dele sine egne data for at kunne få den hjælp, der skal til, og også for at kunne hjælpe andre, der kommer til at stå i en lignende situation.
Derfor synes jeg også, vi har en opgave i at få formidlet, at vi alle sammen kan blive patienter på et tidspunkt, og derfor kan vi også blive afhængige af, at der er delt nogle data, og at forskerne har haft mulighed for at kunne anvende de her data.
Så samtidig med at der bliver skabt den her større transparens for borgerne, i forhold til hvordan deres sundhedsdata bliver brugt, så bliver der også givet bedre muligheder for vores forskere til at anvende den data, der er tilgængelig.
Og det er vist det, man kalder en win-win-situation, eller på dansk en vind-vind-situation.
Så i Liberal Alliance bakker vi op om forslaget.
Det halter.
Per Larsen (KF), 2023-10-26:
Tak for det, formand.
Der er jo tale om et meget teksttungt lovforslag, men det er også et rigtig vigtigt emne, nemlig at sikre, at sundhedsvidenskabelig forskning bliver mere smidig og at sikre mulighed for forskning i realtid.
Det handler også om at sikre mere evidensbaseret patientbehandling i sundhedsvæsenet – det er utrolig vigtigt – og om at sikre øget information til forsøgspersoner om det konkrete forskningsprojekt og muligheden for også at træde ud af forsøget, men også om at sikre, at patienterne har gennemsigtighed og transparens i forhold til økonomiske interesser i den pågældende forskning.
Når man løber høringssvarene igennem, giver det jo ikke anledning til voldsomme panderynker.
Der er faktisk en stor mængde af positivitet omkring det, hvad vi også har oplevet her fra talerstolen.
Så i Det Konservative Folkeparti støtter vi forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Mette Thiesen (DF), 2023-10-26:
Tusind tak, og tak til hr. Stinus Lindgreen, der har en ph.d. i bioinformatik.
Det bliver ikke lige så fyldestgørende herfra, men tak for en utrolig god gennemgang af det her lovforslag.
Det her lovforslag er jo sådan set alt, hvad hr. Stinus Lindgreen lige har ridset op, og hvad de tidligere ordførere også har ridset op.
Så jeg kommer ikke til at knytte så mange flere kommentarer til det, ud over at jeg faktisk glæder mig utrolig meget til den udvalgsbehandling, også på baggrund af de ting, som hr. Stinus Lindgreen sagde.
Det bliver jo ret interessant, når man har en fagperson siddende i udvalget.
Så ordene herfra er, at vi støtter lovforslaget.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-10-26:
I Alternativet støtter vi også lovforslaget.
Vi mener, at lovforslaget har nogle fine justeringer i forhold til forskningsområdet, som skaber klarere og mere etiske rammer omkring forskning.
Særlig elementet omkring patienter og forsøgspersoners selvbestemmelse over egen arvemasse finder vi glædeligt.
Derfor hilser vi også lovforslaget velkommen og glæder os til den videre behandling på baggrund af de mange gode kommentarer, der har været, fra de tidligere ordførere.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-26:
Med Nye Borgerlige er det jo meget nemt.
Gode lovforslag støtter vi, og det er et godt lovforslag, så det støtter vi.
Men jeg synes, at vi skal slå ørerne ud, når fru Kirsten Normann Andersen lige påpeger det åbenlyse i det her.
Det er bekymringen for, om vi sørger for at få mennesker med i det her.
For forskerne har brug for så meget data som muligt, og de får altså mest data, hvis vi sørger for, at alle danskere synes, det er en god idé, og det er, bottom line, det, vi skal.
Altså, folk skal forstå, hvad det er, de deltager i.
Så tror jeg faktisk, at de gerne vil det.
Men i Nye Borgerlige kommer vi selvfølgelig til at støtte forslaget.
Birgitte Vind (S), 2023-10-26:
Jamen altså, der har jo også været udtrykt et ønske om, at vi skulle se på det her, for det er meget bureaukratisk, og det er det også for den enkelte valgte.
Det vil jo være sådan, at det her vil blive meldt ud i god tid før et valg, så man, når man stiller op, ved, under hvilke forudsætninger man stiller op.
Man bliver jo ikke millionær og meget rig af at sidde i en kommunalbestyrelse eller et regionsråd, så det er jo ikke pengene, der styrer værket.
Det er jo en kompensation, man får, lige meget hvad.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-26:
Men det er hverken kommunen eller regionen, der stiller op til valg.
Det er et menneske, som skal have smør på brødet derhjemme.
Det, jeg er bekymret for, er, at vi gør det her mindre attraktivt.
Guderne skal vide, at det ikke er meget attraktivt i forvejen for rigtig mange mennesker at stille op til de her valg, og nu smider man så økonomien oveni.
Det er jo ikke den enkelte, der får valget.
Det er jo institutionen, der ligesom skal vælge, hvad den synes.
Jeg har selv været på begge ordninger, og så er det heller ikke mere bureaukratisk.
Det kan også være, at det er, fordi jeg som nordjyde er sikker på, at jeg nok skal få skrevet tingene ned, så jeg får de penge, jeg nu engang skal have.
Men virkeligheden og det, jeg synes, er, at det er et spørgsmål om, at vi risikerer at skræmme nogle væk, og det synes jeg virkelig ikke vi har behov for, hverken i lokal- eller regionalpolitik.
Der er vi så uenige, og det accepterer jeg fuldt ud.
Birgitte Vind (S), 2023-10-26:
Jeg tænker, at der i ethvert byråd i dag sidder nogen, som får udbetalt godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste, så man har jo en enorm viden derude om, hvordan det her fungerer, og man har faktisk et oplyst grundlag at træffe den her beslutning på.
Jeg er ganske tryg ved, at kommunerne kan træffe den her beslutning.
Heidi Bank (V), 2023-10-26:
Tak for det.
Demokrati er ikke en stationær størrelse.
Derfor er det naturligt, at vi med mellemrum må justere, modernisere og gerne også, som tilfældet er med nærværende lovforslag, forenkle nogle af de regler, der ligger til grund for det store arbejde, der pågår lokalt og nationalt.
Jeg har selv deltaget aktivt som valgstyrerformand, når der er blevet afholdt valg.
Valgdagen er og bliver en festdag, at være på et valgsted med kommunalt ansatte og frivillige tilforordnede er noget helt særligt, at opleve, hvor stor en indsats, der bliver lagt i, at afgivelse og optælling af hver eneste stemme skal være i orden
Der er rent ud sagt rigtig mange, der gør sig stor umage, for at valghandlingen går fair til, på tværs af politisk ståsted.
Det er virkelig fint, og det er noget, vi skal passe på.
Ændringerne i nærværende lovforslag spænder som nævnt fra justering til modernisering, men også til at varetage nogle behov, der kan komme.
Det gør sig bl.a. gældende med en hjælpende hånd til Ukraines demokrati til afholdelse af valg.
For vi kan hjælpe med mere end våben, vi kan hjælpe med demokrati, og det åbnes der for, noget, som Ukraine har efterspurgt.
Derudover skabes der forbedringer på en række områder: en bevarelse af valgretten ved flytning, så flere bevarer muligheden for at stemme, selv om de står midt i en flytning fra én kommune til en anden, ændring af krav til stillerunderskrifter, forenkling af opstillingsregler, forenkling af brevstemmeproceduren, lempelse i bedømmelse af stemmesedler, afskaffelse af valgannoncer i landets dagblade og mulighed for, at kommunerne og regionerne i særlige tilfælde kan afholde møder virtuelt, for bare at nævne nogle af de fornuftige elementer, der indgår i lovforslaget.
Venstre støtter med de bemærkninger lovforslaget.
Tak for ordet.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-10-26:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi et lovforslag, som har til formål at styrke vores demokratiske processer og forbedre rammerne for valg, også i lokaldemokratiet i Danmark.
I Danmark har vi heldigvis en rigtig stor og bred enighed om, at demokratiet er en vigtig værdi for vores samfund.
Måske har vi endda et af verdens bedste demokratier, og det synes jeg vi skal være glade for.
Derfor skal vi også hele tiden udvikle vores demokratiske processer, hvis der er noget ved dem, som ikke lever op til den virkelighed, som vi lever i.
Derfor gør vi det med dette lovforslag, at vi udvikler og forbedrer dem.
For Moderaterne og for mig er det vigtigt, at regler bliver forenklet, særlig hvis de er for rigide eller besværlige for borgerne.
Lovforslaget indeholder mange, mange elementer, det er et ordentligt lovforslag den her gang, og alt sammen med forbedringer for at sikre fremtidens processer under valg.
Det synes jeg er godt.
F.eks. ønsker vi at give de vælgere, som flytter fra én kommune til en ny kommune i den sidste uge før et kommunal- eller et regionsvalg, mulighed for at bevare deres valgret i den kommune, de flytter fra.
For nye kandidatlister til regionsvalg ændrer vi kravene, så det bedre afspejler vælgertallet i den enkelte region.
Lovforslaget indeholder som sagt foruden forenklinger af regler også ændringer, som skal sørge for en bedre proces, særlig under valg.
F.eks. skal man i fremtiden også kunne brevstemme fra udskrivelsen af folketingsvalget, hvor det i dag, som I alle sammen godt ved, er fra den 21. dag før valgdagen.
Fremover sikrer vi også, at bedømmelsen af stemmesedler og brevstemmer bliver lempet, så der er flere, der kan erklæres gyldige, så de kan tælle med i valget.
Som jeg indledningsvis også sagde, er Moderaterne bl.a. skabt på et grundlag, der hedder, at det skal være lettere at være dansker.
For meget bureaukrati og mange rigide og utidige regler skal gennemtænkes bedre, og det er det, som vi gør i dag.
Det kan synes at være for teknisk, hvilket det måske også er, men det er også nødvendigt, at vi fra tid til anden kigger på de regler, som vi har, og at vi regulerer dem, med hensyn til hvordan vi går til valg.
I Moderaterne støtter vi lovforslaget.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-10-26:
Tak for ordet.
Der lægges op til en række fornuftige og praktiske ændringer af både valgloven og den kommunale og regionale styrelseslov.
Jeg vil dog også lige kritisere regeringen lidt, for jeg synes, at man her blander nogle meget brede lovkomplekser som en valg- og en styrelseslov sammen i en og samme lovbehandling.
Jeg mener godt, at det kan blive en uskik, at vi i nogle tilfælde svækker muligheden for det brede flertal, bl.a. fordi der er flere delelementer, man kan blive uenige om.
I forhold til valgloven synes SF, at det giver god mening, at man bl.a. forbedrer muligheden for at bevare valgretten i forbindelse med en flytning.
Vi synes, det er en god idé, at man forlænger brevstemmeperioden i forbindelse med et folketingsvalg, og at man giver ansatte i kommunerne mulighed for at brevstemme i vælgernes egne hjem, så længe det eksempelvis ikke er plejepersonalet, der indhenter stemmerne hos borgerne på plejehjemmet, og vi synes, det er en god idé, at forsendelsen af brevstemmer bliver effektiviseret.
Det er da en god idé.
Det giver også god mening, at man lemper reglerne for godkendelse af stemmesedler, og at man giver kommunerne en bemyndigelse til at hjælpe ved de kommende valghandlinger i Ukraine.
Med hensyn til at afskaffe nummereringen af lister i forbindelse med partilister synes jeg, vi endnu en gang lige skal vende den her i udvalgsbehandlingen.
For der er fremlagt en række fornuftige indvendinger i forhold til vælgernes mulighed for at identificere partier, der benytter sig af partiliste i stedet for en sideordnet opstilling.
Jeg mangler dog én lille ting i det her lovforslag, nu vi er i gang med det helt store serviceeftersyn af valgloven, nemlig en introduktion af en mere retfærdig fordelingsmetode af mandater end den d'Hondtske metode.
Vi ved, at den d'Hondtske metode har klare fordele, som både Venstre og Socialdemokratiet i kommunerne nyder godt af, når mandaterne skal fordeles, men vi læser også, at flere valgforskere, bl.a. Ulrik Kjær og Jørgen Elklit, helt konkret har peget på andre metoder, som kan give en langt mere retvisende fordeling af mandater ved f.eks. et valg.
Men det er måske for meget forlangt, for det er jo de store borgmesterpartier, der lukrerer på den her metode.
I forhold til styrelsesloven er det jo en anden snak.
Her synes vi også, der er rigtig fine elementer i lovforslaget.
Det ved jeg, fordi jeg selv har siddet i byrådet, og ved, at der har været stor polemik omkring det, og det har også vist sig, at flere politikere, ikke mindst i vores regioner, er glade for den her mulighed.
Samtidig er det fornuftigt, at man får strammet op på kravene til revisorerklæring, så det ikke bliver et tag selv-bord at bruge muligheden i forhold til tabt arbejdsfortjeneste.
Så synes vi i SF også, det er godt, at man forbyder anbringelse af kommuner og regioners midler i alternative investeringsfonde.
Sluttelig kan jeg igen sige, at SF støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-10-26:
Demokratiet er jo en af de fineste ting, vi har i vores samfund.
Det er noget, som jeg tror at alle danskere er glade for, specielt i de her år, når man kigger ud over verden.
Men selv om det er noget, vi alle sammen er glade for og skal stå fast på som en af de bærende søjler i vores samfund, er det også sundt, at man nogle gange lige får justeret lidt på tingene og får det finpudset lidt, og det er i den afdeling, vi i Danmarksdemokraterne ser det her lovforslag, altså at man får finpudset en række af ting omkring vores valghandlinger og styrelsen af det.
Reelt er der jo 15 forslag i det her lovforslag, og jeg synes, at det er svært sådan at lave en god, sammenhængende tale om 15 forskellige elementer, så jeg vil egentlig bare sige, at overordnet set synes vi grundlæggende, det er nogle gode, små justeringer, som gør det lidt mere logisk.
Altså, bare for at fremhæve nogle enkelte af dem kan jeg komme med nogle lavpraktiske eksempler.
Når man skal indhente stillere til et regionsrådsvalg, kan der være forskel på størrelsen af regionerne, og så skal der selvfølgelig også være forskel på antallet af stillere.
Så skal det blive muligt at brevstemme
Bare for at opsummere vil jeg sige, at det i det hele taget er en lang række af justeringer, som vi egentlig godt kan stå inde for.
Så vi agter at støtte det her lovforslag ved tredjebehandlingen.
Tak, formand.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-10-26:
Tak for ordet.
Der er jo tale om mindre ændringer i valglovgivningen, som trods alt skaber bedre og mere forenklede rammer om et valg, og med nogle ekstra tilføjelser fra fru Theresa Berg Andersen, som vi skal diskutere i udvalget, er der da i hvert fald også lidt ekstra at tage fat på.