runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Der er jo forskel på, om man har ansat personer under integrationsministeren for at tage imod antallet af flygtninge og familiesammenførte, der kommer til Danmark, sådan som man havde det under den tidligere regering, hvor man var nødt til at ansatte masser af folk, eller om man har folk ansat under sundhedsministeren eller ældreministeren til at tage sig af de svage i samfundet.
Det er 4 mia. kr., man kan bruge – nogle af dem ude i verden til at bedre vilkårene for forfulgte og flygtninge, nogle af dem herhjemme i Danmark til at løfte velfærden.
Så det er forkert bare at kigge på, hvor stor rammen er.
Og jeg vil da langt hellere have, at vi bruger pengene på ældre, på syge, end at vi bruger dem på at modtage flere flygtninge.
Nu ser verden ud, som den plejer, fra min vante plads.
Det er jo et meget bredt spørgsmål om, hvorvidt regeringens ord vedrørende skattelettelser stadig væk er dækkende.
Altså, det er jo stadig væk dækkende, at vi ønsker at bruge pengene med omhu, så vi får en solid velfærd og service til så lav en skat som muligt.
Det er jo stadig væk dækkende, at vi gerne vil sænke skatter og afgifter, så det bliver billigere at være dansker og billigere at drive virksomhed.
Det er stadig væk dækkende, at vi gerne vil have afviklet PSO-afgiften.
Det er stadig væk dækkende, at vi gerne vil rydde op i punktafgifterne.
Det er jo et meget bredt spørgsmål.
Jeg mener sådan set, at regeringsgrundlaget langt hen ad vejen er dækkende.
Der er dog nogle ting, som man må sige at vi har prøvet at gøre, men som vi ikke har kunnet få igennem.
Eksempelvis ville vi fremlægge et forslag i forbindelse med jobreform 2 om lavere skat på arbejdsindkomst.
Det gjorde vi så også, men det var der ikke flertal for.
Jeg havde gerne set det, for det havde givet en LO-arbejder en langt større gevinst end det, vi endte med at have; det ville have givet mulighed for at belønne folk, der yder en ekstra indsats; det havde betydet, at det var blevet mere attraktivt at tage arbejde eller opkvalificere sig i Danmark.
Så det ville have været med til at gøre dansk økonomi stærkere, hvis det var blevet gennemført, men det var der så ikke flertal for.
Så gennemførte vi heldigvis noget andet – eller måske det samme, bare i et mindre omfang.
Vi gennemførte en sænkelse af skatten på de laveste indkomster i Danmark, og vi gennemførte et øget fradrag for dem, der sparer op til deres egen pension, så vi sikrer, at det altid kan betale sig at spare op til sin egen pension.
Og det er to utrolig vigtige ting – at det kan betale sig at arbejde, og at det kan betale sig at spare op – og med det, vi lavede med jobreform 2 sammen med Dansk Folkeparti, sikrede vi, at begge dele sker, og at danskerne generelt får flere penge mellem hænderne på en ansvarlig og økonomisk holdbar måde.
Benny Engelbrecht (S), 2019-03-13:
Skatteministeren sagde jo i den forgangne uge til dagbladet Børsen, at hans målsætning er, at det danske skattetryk skal ned på 40 pct.
Det kunne være meget interessant at høre, om det er et synspunkt, som bredt er delt i regeringen, men det kan vi lige vende tilbage til.
Nu har vi dog trods alt lidt tid.
Det, der er nok så væsentligt, er at huske på og minde os selv om, at der samtidig er en offentlig sektor, som til stadighed kræver en vis opmærksomhed, hvis vi skal kunne følge med den demografiske udvikling, der er.
Populært sagt: Med det antal flere børn og det antal flere plejekrævende pensionister, der kommer til, har den nuværende regerings økonomiske politik jo ført det med sig, at for hver gang der kommer to nye plejekrævende pensionister til, har regeringen afsat ressourcer til den ene.
Det betyder jo, at vi gradvis over tid vil opleve en udhuling af den offentlige velfærd, samtidig med at det er den nuværende regerings økonomiske politik, som vi også allerede har været inde på i det forrige spørgsmål, at der skal ske skattelettelser; at man altså som borgerlig regering har en målsætning om, kan vi forstå, at skattetrykket skal ned.
Så kan ministeren forstå, hvis der sidder borgere i det ganske danske land, som har den klare opfattelse, at det her er en skatteskrue i nedadgående retning, som først og fremmest bliver betalt af velfærden?
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Det er godt, at der kommer nogle flere spørgsmål, for finansministeren taler fuldstændig udenom.
Man vil simpelt hen ikke længere være sin egen politik bekendt.
Essensen af det, der er i regeringsgrundlaget, er, at man ville have topskatten markant sat ned, og man foreslog det siden hen med konkrete tiltag ud over det, der allerede lå der, inden man kom til, og det må man jo stå til regnskab for.
Det er tilsyneladende regeringens politik, det mener man fortsat, må man forstå på finansministeren.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Nej, det er en skatteskrue, der bliver betalt af, at vi får flyttet danskere væk fra overførselsindkomster og ind på arbejdsmarkedet.
Altså, det er en lettelse af skatterne, der bl.a. kommer, ved at vi har øget arbejdsudbuddet, som gør, at langt flere danskere står op om morgenen og går på arbejde.
Siden valget i 2015 har mere end 161.000 danskere og udlændinge, der arbejder i Danmark, fået et arbejde på det private arbejdsmarked.
Der har samtidig været en godt nok lille vækst i antallet af ansatte i den offentlige sektor.
Så vi har fået et arbejdsmarked, hvor flere står op til at have noget at arbejde med.
Det er med til at gøre, at vi både reducerer udgifterne og øger indtægterne, og det er med til at gøre, at vi både kan sænke skatter og afgifter og samtidig have penge til velfærd.
Altså, vi går til valg på at gennemføre den aftalte lempelse af topskatten.
Det var under spørgerens regering, at vi aftalte at lempe topskatten, og det har vi da ikke tænkt os at rulle tilbage.
Vi havde faktisk gerne set, at vi havde kunnet fremskynde det, så den politik, som Socialdemokratiet gerne vil have gennemført, kom hurtigere.
Det var der så heller ikke flertal for, desværre.
For det ville have gjort, at endnu flere hurtigere var kommet fri af at betale topskat.
Jeg synes egentlig, det er rimeligt, at en værkfører, en sygeplejerske på nattevagt, en læge eller andre, der arbejder i samfundets tjeneste, også får lov til at beholde lidt mere af det, de tjener, til sig selv, ved at grænsen for topskat bliver sat op.
Og det bliver den i de kommende år; det er den blevet frem til 2019, og det vil den gøre frem til 2022 med den politik, vi vedtog i 2012.
Ja, det er klart regeringens holdning, at markant færre danskere skal betale topskat.
Det troede jeg egentlig også var hr. Jesper Petersens holdning, for den politik, der er blevet gennemført siden regeringsskiftet, har jo haft til formål at fastholde den skattereform, der blev vedtaget i 2012, og det er altså en skattereform, hvor en socialdemokratisk ledet regering gradvis hævede grænsen for topskat – faktisk har man under en socialdemokratisk ledet regering besluttet at hæve grænsen for topskat helt frem til 2022, så markant færre danskere betaler topskat.
Og hvis man foretager en sammenligning, kan man se, at det er markant færre – i 2012 var der 732.000 danskere, der betalte topskat, mens det i 2019 er 460.000 danskere, der betaler topskat.
Altså, hvis jeg måtte klappe i Folketingssalen, ville jeg nærmest klappe af den skattereform, som blev gennemført under en socialdemokratisk regering, men som nok kun havde det indhold, den havde, fordi Venstre gik ind og forhandlede om den og bl.a. fik løftet grænsen for topskat markant.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Det lå nu allerede i udspillet dengang, også inden Venstre var inde i billedet, at det var meningen at forhøje topskattegrænsen.
Det synes vi så at vi har gjort tilstrækkeligt.
Og det er, som om finansministeren ikke rigtig vil være sin egen regerings politik bekendt nu, for det der er jo en redegørelse for, hvad der egentlig lå af aftaler, på det tidspunkt regeringen overtog regeringsmagten.
Men siden hen fremlagde man jo nye forslag til nye nedsættelser af topskatten – som det fremgår af regeringsgrundlaget, og som det fremgik af forslaget, der blev lagt frem.
Er de stadig dækkende for regeringens politik?
Vil man ud over det, man aftalte i 2012, gerne nedsætte topskatten?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Altså, jeg havde egentlig opfattelsen af, at vi bare var ovre i det generelle politiske muntre hjørne og det venskabelige drilleri, når jeg kigger på de spørgsmål, der er stillet mig, både det nuværende og de to næste, i forhold til om jeg er enig med den ene eller den anden af mine kollegaer, når regeringens politik på det område sådan set er ganske klar.
Vi ønsker en lavere skat for danskerne, vi har ikke nogen aktuelle planer om at ændre indkomstskatten for nærværende, vi har gennemført vores skattepolitik i forhold til indkomstskatten, vi har sænket det for de laveste indkomster, vi har øget fradraget på pensionsopsparingen, og vi har sikret, at det kan betale sig at gå fra dagpenge til at komme i arbejde, og vi har sikret, at det kan betale sig at spare op til sin egen pension.
Benny Engelbrecht (S), 2019-03-13:
Tak, formand.
Og når det så på den vis er slået fast, at det er regeringens politik at sænke marginalskatten, er det vel også meget nærliggende – når både Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance tilkendegiver, at de ønsker en sænkelse af topskatten, en hævelse af topskattegrænsen subsidiært, i næste valgperiode – at stille det simple spørgsmål: Er det så noget, som regeringen går samlet til valg på?
Når der så i regeringsgrundlaget står, at »Regeringen ønsker at reducere marginalskatten, og at topskatten skal spille en langt mindre rolle end i dag«, så er det jo også det, som den samlede VLAK-regering går til valg på.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Jeg kunne jo have spurgt tilsvarende inspireret af, at integrationsministeren lige kom ind i salen: Når SF og Enhedslisten går til valg på at løsne udlændingepolitikken, betyder det så, at Socialdemokratiet går til valg på at løsne udlændingepolitikken?
Vi går ikke til valg på at gøre andet end det, der står i regeringsgrundlaget.
Det er regeringsgrundlaget, der er vores udgangspunkt som regering, og i regeringsgrundlaget mener vi, at markant færre danskere skal betale topskat.
Jeg har bl.a. i mit første svar til hr. Jesper Petersen redegjort for, at det faktisk kommer til at ske; det kommer til at ske, at færre danskere betaler topskat, fordi vi gradvis hæver grænsen for, hvornår man betaler topskat.
Vi har ikke nogen aktuelle planer om at komme med nye tiltag på indkomstskatteområdet.
Jeg er glad for, at vi har sænket afgifter for danskerne, og jeg er glad for, at vi har skaffet danskerne billigere biler, vi har skaffet sikkerhed omkring boligbeskatningen, og vi har sat skatten ned for virksomheder og ikke mindst for folk, der går på arbejde og tjener deres penge for at skabe værdi i det her samfund.
Derfor har vi en skattepolitik, som jeg står på mål for, og jeg står på mål for det, der står i regeringsgrundlaget, men ikke de ting, som andre partier måtte sige at de ønsker at gå til valg på.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Så vil jeg godt snævre det lidt mere ind.
Det var den overordnede redegørelse, men hvis vi så snævrer det lidt ind, så er vi henne ved det punkt på side 33 i regeringsgrundlaget, der handler om, at færre skal betale topskat, hvilket rigtigt nok var en del af jobreform 2.
Der fremgår det jo altså, at regeringen ønsker at reducere marginalskatten, og at topskatten skal spille en langt mindre rolle end i dag, fordi den koster vækst og beskæftigelse – det er formuleringen i regeringsgrundlaget.
Det er egentlig det, jeg har brug for en tilkendegivelse fra finansministeren af, altså om det egentlig er regeringens holdning.
For nu har finansministeren fortalt lidt om, hvad der er sket historisk i den sidste valgperiode, men jeg tror da, der er mange, der godt vil vide, om det egentlig stadig væk er regeringens politik, fordi der jo kommer forskellige politiske meldinger fra regeringspartierne, som vi har behov for at finde hoved og hale i.
Det, jeg godt vil høre, er: Mener finansministeren stadig, at det er dækkende for, hvad der er regeringens politik?
Torsten Gejl (ALT), 2019-03-14:
Jeg har fornøjelsen af at være transportordfører i dag, fordi jeg er standin for hr. Roger Courage Matthisen, som er i New York.
Med hensyn til det her forslag skal jeg egentlig gøre det meget kort og meget enkelt, for jeg skal bekræfte, at vi i Alternativet kan støtte forslaget.
Vi støtter forslagets intention og udformning og ønsket om at skabe interoperabilitet – det her svære ord – i jernbanesystemet på europæisk plan og om at revidere jernbanesikkerheden i dansk ret, som direktivet har foreskrevet.
Og vi har faktisk også snakket om, at det her måske kunne være med til at forebygge og dæmme op for nogle af de alvorlige ulykker, der sker, og ikke mindst dem, vi har set for nylig.
Alternativet støtter forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2019-03-14:
Ja, det kan sagtens gå stærkt i Folketingssalen, når vi halverer antallet af ordførere, men det kan måske være til inspiration for antallet af partier i den her sal efter et valg, hvis det var interessant, og give mere fremdrift og større hastighed i forhandlingerne og måske også gøre det nemmere at træffe beslutninger.
Det ved jeg ikke.
Det her forslag påkalder sig på en eller anden måde måske heller ikke den store politiske opmærksomhed, men der er ét element, som jeg især hæfter mig ved – hr. Kim Christiansen har allerede været inde på det – nemlig det med, at det for havarikommissioner ligesom bliver slået fast, at man skal informere hinanden på tværs af landegrænser, når der sker alvorlige ting.
Vi fik jo bestemt en opfattelse af, at vores havarikommission ikke var orienteret om, hvad der tidligere var foregået i andre lande, i forbindelse med den frygtelige togulykke.
Det er rigtig godt, at det bliver slået fast, for når vi forpligter den danske havarikommission til at videregive oplysninger, så ligger der den samme regel i andre lande i EU.
Så det er en væsentlig præcisering, som forhåbentlig bliver en god udløber af det her lovforslag.
Ellers er det jo næsten kun lovbestemt stof, vi behandler her, så vi kan støtte lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-14:
SF støtter forslaget, men jeg vil alligevel allerede nu her henlede opmærksomheden på, at Dansk Jernbaneforbund siger, at det ikke er rimeligt over for impliceret personale, at en undersøgelse strækker sig over flere år, som det er set i Vejlesagen.
Altså, med de belastninger, det giver for de ansatte, må man kunne afslutte de her rapporter hurtigere.
Jeg lægger også mærke til, at Forbrugerrådet Tænk i høringssvaret siger om det her, at de er positive over for det, fordi det afbureaukratiserer reglerne om sikkerhedsgodkendelser og giver mulighed for at overlade mere af sikkerhedsarbejdet til selvforvaltning.
SF støtter lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-14:
Tak for det.
Tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Formålet med pakken er at understøtte et mere sammenhængende europæisk jernbanenet.
Et centralt element heri er, at nogle af de jernbanegodkendelser, som Trafikstyrelsen i dag foretager, overføres til Den Europæiske Unions Jernbaneagentur, i daglig tale kaldet ERA.
Det betyder eksempelvis, at ERA får kompetence til at udstede EU-sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder, der skal udføre grænseoverskridende trafik, og godkendelse af køretøjer, der skal anvendes i mere end én medlemsstat.
De jernbanevirksomheder, som ønsker at operere i flere medlemslande, kan således nøjes med én godkendelse og skal ikke igennem godkendelsesprocesser i flere lande for at opnå det samme.
Med lovforslaget foreslås det også at justere rammerne for Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbanes arbejde med henblik på at implementere reglerne i 4. jernbanepakke.
De foreslåede ændringer vil bl.a. betyde, at Havarikommissionen omgående skal videregive alle tilgængelige oplysninger om en ulykke til ERA.
Det betyder også, at Havarikommissionen skal tage hensyn til ofrenes og deres familiers rimelige behov og holde dem underrettet om fremskridtene i undersøgelserne.
Med lovforslaget styrkes desuden Havarikommissionens mulighed for samarbejde med undersøgelsesorganer i andre lande og den generelle informationsdeling med ERA.
Ud over gennemførelsen af den tekniske del af 4. jernbanepakke indeholder lovforslaget ligeledes mulighed for at afbureaukratisere reglerne for godkendelse af sikkerhedsregler i videre udstrækning, end tilfældet er i dag.
Med lovforslaget justeres endvidere afgiftssatserne for Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsens tilsyn og Jernbanenævnets drift.
Herudover ønskes det med forslaget at sikre, at der sker så få ulykker som muligt i forbindelse med, at folk krydser perronovergange, der er i niveau med togskinnerne.
Lovforslaget indeholder også et forbud mod at passere en perronovergang, der er i niveau med skinnerne, i visse situationer, hvor det vil være til fare at krydse overgangen.
Med disse bemærkninger vil jeg sige tak for ordet.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Kim Christiansen (DF), 2019-03-14:
Tak for det.
Det her er jo sådan mere håndgribeligt, og det er jo en udløber af den seneste finanslov, og Dansk Folkeparti synes selvfølgelig rigtig godt om det her forslag.
Det, vi gør med forslaget, er, at vi på almindelig landevej giver lastbilerne mulighed for at køre 80 km/t.
ligesom alle andre, hvor reglerne i dag er, at lastbiler kun må køre 70 km/t. Det har givet mange uheldige situationer i trafikken med den her forskel, fordi nogle bilister fristes til at foretage hasarderede overhalinger med ulykker til følge.
Så rent trafiksikkerhedsmæssigt er det rigtig godt, og det er selvfølgelig også godt for transportsektoren.
I forslaget står der, at det er estimeret til 560 mio. kr. årligt i gevinst for transporterhvervet og for samfundet i det hele taget ved, at man kan komme lidt hurtigere frem på vejene.
Til dem, der så er bekymret for det her og nærmest har sagt, at det bliver den rene racerkørsel ude på de mindre veje, vil jeg sige, at der har vi så afsat en pulje, så man netop på de steder, hvor det kan være ganske fornuftigt at nedskilte hastigheden til 70 km/t., kunne ansøge en pulje på 30 mio. kr. til det her formål.
Der er afsat 1,5 mio. kr. til nedskiltning på statsvejene, så der er altså taget højde for, at der, hvor det trafiksikkerhedsmæssigt ikke er forsvarligt, bliver lastbilerne nede på 70 km/t.
Så vi ser meget frem til at få det her ført ud i livet.
Leif Mikkelsen (LA), 2019-03-14:
Tak for det.
Det går jo ganske fint med at undvære en del partier her i Folketinget, kan vi konstatere.
Det her er et ganske fornuftigt og godt forslag, og det siger jeg, på trods af at jeg har set de indvendinger eller bekymringer, der eventuelt måtte være, om, hvad det nu fører til at hæve hastigheden fra 70 km/t. til 80 km/t. for store køretøjer.
Alligevel tror vi på, at det her faktisk giver større trafiksikkerhed, for vi kender alle sammen den situation, hvor der må køres 80 km/t.
og vi ligger bag ved en lastbil og overvejer overhaling, fordi man må køre lidt stærkere.
Det giver faktisk ofte farlige situationer, og når det går galt, går det normalt rigtig galt, fordi det så er frontalsammenstød osv.
Så den harmoni, der kan skabes i højere grad i trafikken med det her forslag, tror vi faktisk i høj grad opvejer risikoen, og især når man nu sætter hastigheden til 80 km/t. og så får mulighed for at skilte ned der, hvor det eventuelt er hensigtsmæssigt og ikke fuldt forsvarligt at køre de 80 km/t. med større køretøjer, så får vi en ganske god plan for trafikafvikling, der er god for både de store trafikanter og almindelige bilister.
Og så er der den detalje, at det her faktisk er en gevinst for erhvervslivet, så der er faktisk penge at tjene for det danske samfund, ved at man hurtigere får flyttet varer, ydelser osv. fra det ene sted til det andet på kortere tid.
Så alt i alt er det et godt forslag, som vi støtter.
Andreas Steenberg (RV), 2019-03-14:
I Radikale Venstre har vi ikke noget ønske om at være krakilere, hvad angår hastighed.
Vi kan dog alligevel ikke støtte det her lovforslag efter at have læst de høringssvar, der er givet bl.a. fra Rigspolitiet, som jo i hvert fald ikke bør have nogen politisk dagsorden, men som bare skal prøve at fortælle, hvad politiet vurderer er det mest fornuftige, og det høringsvar er i hvert fald vældig skeptisk over for at lade lastbiler køre hurtigere, fordi de jo bremser langsommere end andre køretøjer – og det er jo altså kørsel i byerne, vi taler om her.
Rådet for Sikker Trafik kan heller ikke anbefale det, og dem lytter vi også meget til.
Det er rigtigt, som også andre ordførere har været inde på, at der kan være en trafiksikkerhedsmæssig fordel i, at køretøjer kører med samme hastighed, fordi man kan undgå overhalinger, men det skal så opvejes mod, at lastbiler bremser langsommere, som jeg sagde før.
Man kan så opveje den positive og den negative effekt mod hinanden.
Når man læser lovforslaget – og det er også det, Rådet for Sikker Trafik påpeger – er der ikke rigtig fremlagt nogen dokumentation for, hvilken en af de her modsatrettede effekter, der vil slå mest igennem, og derfor synes vi ikke, at man samlet kan sige, at det her vil forbedre trafiksikkerheden.
Omvendt er der, bl.a. på baggrund af Rigspolitiets høringssvar, meget, der tyder på, at det vil forværre trafiksikkerheden, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-14:
Færdselssikkerhedskommissionen har sat mål op for, hvordan man skal opnå mere sikkerhed, og der må man sige, at på det område går udviklingen den forkerte vej, når det kommer til ulykker med tunge køretøjer.
Det går i modsat retning af Færdselssikkerhedskommissionens målsætning.
I 2017 blev 50 mennesker dræbt i ulykker, hvor et tungt køretøj var involveret, og det er faktisk 28,5 pct. af alle dræbte.
Det er jo det dilemma, vi står i, men SF er også enig i den konklusion, som Rådet for Sikker Trafik kommer med: »Ved en afvejning af disse hensyn overfor hinanden finder Rådet at måtte konkludere, at det foreliggende forslag samlet set må antages at ville have en negativ effekt i forhold til trafiksikkerheden her i landet.«
Derfor kan SF ikke støtte lovforslaget.
Men nu kan vi godt regne ud, at det nok går hen og bliver vedtaget alligevel, og derfor vil jeg egentlig også i den forbindelse – under forudsætning af at det skulle blive vedtaget uden SF's stemmer – pege på det høringssvar, der ligger fra Cyklistforbundet, hvor der står: »Cyklistforbundet appellerer således til, at der i forbindelse med implementeringen af aftalen om forhøjelse af hastigheden for lastbiler og lette og tunge vogntog uden for bebyggede områder tages hensyn til færdselssikkerheden for bløde trafikanter i langt højere grad, end det er tilfældet i nærværende lovforslag.«
Henning Hyllested (EL), 2019-03-14:
Det undrer mig lidt, at Socialdemokratiet er så forholdsvis positiv i forhold til lovforslaget, som hr. Rasmus Prehn nu har givet udtryk for, og derfor vil jeg spørge: Er man slet ikke bekymret?
Jeg hørte næsten ordførertalen, som om det her ville give yderligere trafiksikkerhed eller trække trafiksikkerheden i den rigtige retning.
Og jeg tænker bare, om man slet ikke er bekymret, når man ser de høringssvar, der ligger fra nogle af de, kan man vist rolig kalde dem, eksperter på området – Rådet for Sikker Trafik, Rigspolitiet ikke mindst, DTU, Havarikommissionen osv. – som enten udtrykker modstand over for lovforslaget eller i hvert fald stærk, stærk bekymring.
Giver det virkelig ikke anledning til større bekymring i Socialdemokratiet, end hr. Rasmus Prehn har givet udtryk for?
Rasmus Prehn (S), 2019-03-14:
Det er klart, at vi Socialdemokrater selvfølgelig altid læser de her høringssvar med allerstørste interesse, og er der bekymringer, er det også noget, vi tager alvorligt.
Men vi må også konstatere, at der altså også er en tryghed i, at de køretøjer, der er på samme vej, har samme retningslinjer, så man ikke fremprovokerer unødige overhalinger, som kan være farlige.