Thomas Jensen (S), 2018-11-08:
Tak, formand.
Somme tider sætter man vækkeuret til at ringe, når man tager sig et lille nap på sit kontor.
Og så skal man huske at indstille lydstyrken på telefonen på et vist niveau, så man også kan høre det.
For det er der nemlig brug for.
Men hvor vi vil forenkle og øge kvaliteten og bevare den stærke regionale og kommunale forankring af indsatsen, ja, så vil regeringen endnu en gang gå ned ad centraliseringens vej.
Og indtil nu har ansvaret for erhvervsfremme i Danmark været sådan indrettet, at den har været delt mellem stat, regioner og kommuner.
Men regeringen og Dansk Folkeparti har skrevet regionerne ud af ligningen med et meget smalt forlig, og det er desværre et tab for dansk erhvervsliv.
For ved at centralisere erhvervsfremmeindsatsen ved sådan nogle hæve-sænke-borde i staten er der en overhængende fare for, at man mister fornemmelsen for virksomhedernes hverdag, der selvfølgelig er præget af, om de ligger i Slagelse, Silkeborg, Kolding eller i Kødbyen i København, og dermed mister man også det lokale kendskab og det regionale overblik, som er essentielt, når man skal fremme erhvervene målrettet.
Under forhandlingerne i foråret har en lang række fremtrædende personligheder i dansk erhvervsliv gjort deres for at råbe regeringen op med budskabet om, at det er galt at skylle regionerne ud med badevandet.
Danfoss, Grundfos, MAN Diesel, Legoland, Lalandia, regionerne, dekanerne på landets tekniske og naturvidenskabelige universiteter og danske erhvervsskoler har alle været ude i offentligheden og appellere til, at regeringen skulle besinde sig.
Men på forskellig vis har de altså påpeget, at regionerne har været limen i de decentrale partnerskaber mellem virksomheder, forsknings- og uddannelsesinstitutioner, kommuner og altså indtil nu regionerne, som har skabt nye muligheder for vækst og udvikling rundt om i hele landet.
Virkeligheden vrimler nemlig med decentrale partnerskaber, der i den grad styrker erhvervslivets muligheder.
Se bare på partnerskaberne bag offshoreindustrien i Esbjerg, bag den midt- og vestjyske vindmølleindustri og bag opstarten på Center for Industriel Elektronik på Als.
De er alle sammen pragteksempler på, hvordan man kan fremme erhvervene og den regionale udvikling effektivt, når man ved, hvad der rykker lokalt og regionalt, og derfor kan bringe de rette folk sammen.
Derfor er det et tab og ikke et udtryk for forenkling, at regionerne med disse lovforslag stort set bliver skrevet ud af erhvervsfremmeindsatsen i Danmark.
Og med regionerne sat uden for døren er det regeringens tanke, at staten fremover skal udmønte EU-midlerne til regional udvikling, de såkaldte strukturfondsmidler.
Det er et mærkværdigt område at centralisere, da hele kongstanken bag de regionale udviklingsmidler er, at de skal udmøntes i regionale partnerskaber.
Og det fremgår af høringsnotatet, at Europa-Kommissionen har givet grønt lys for centraliseringen, så derfor vil jeg bede ministeren om at fremlægge dokumentation herfor under udvalgsbehandlingen.
En af styrkerne ved dansk erhvervsfremme er, at der hidtil har været et tæt samarbejde mellem vidensinstitutionerne, erhvervslivet og erhvervsfremmesystemet på regionalt niveau.
Styrken består i netværk med kendskab til hinanden og dialog.
I høringssvarene fra Danske Universiteter, DTU og TEK-NAT dekankollegiet anføres der store betænkeligheder ved centraliseringen af erhvervsfremmen.
TEK-NAT dekankollegiet siger, at forslaget stort set fjerner viden- og uddannelsesinstitutionerne i den fremtidige erhvervsfremmeindsats, og man er også stærkt bekymret over, at regeringen fjerner regionerne som centrale aktører i dansk erhvervsfremme.
DTU er bekymret for, at centraliseringen vil hæmme dialogen mellem vidensinstitutioner, interesseorganisationer og regionale innovationsmiljøer og virksomheder. Danske Universiteter forudser kort sagt en svækkelse af universiteternes deltagelse i erhvervsfremmen.
Ministerens korte svar hertil er, at der er en plads til vidensinstitutionerne i Danmarks Erhvervsfremmestyrelse.
Jeg synes, at ministeren hermed udviser en totalt manglende forståelse for, at styrken ved at have en regional forankring af dele af erhvervsfremmeindsatsen er, at nærhed, netværk og dialog er en styrke, som sikrer, at viden fra forskningsverdenen bliver til produkter, processer og services, som skaber vækst og produktivitet i dansk erhvervsliv.
Fjernelse af regionerne er et fejlgreb, der vil skade væksten i Danmark.
En væsentlig krumtap i hele regeringens centralisering af erhvervsfremmesystemet bygger på, at den kommunale erhvervsservice skal afløses af en øget digitalisering med et it-system, der ikke forventes at være parat, når det gamle erhvervsfremmesystem afvikles nu her ved udgangen af året.
Når loven træder i kraft den 1. januar 2019, skal virksomhederne vente ½ år på den digitale platform, som bl.a. skal afløse den decentrale erhvervsfremmeindsats i kommunerne.
Og det er svært at se, hvorfor erhvervsfremmeaftalen skulle hastes sådan igennem i foråret, når det it-system, som bl.a. skal erstatte den kommunale erhvervsfremme, først starter medio 2019 og først er færdigudviklet efter en årrække.
Hvor skal de lokale virksomheder, som har fået fjernet den kommunale erhvervsfremme, gå hen for at få erhvervsservice fra den 1. januar og frem til medio 2019?
Jeg spørger bare.
Og hvad ligger der i ordene lancering af it-systemet?
Er det en blank webside den 1. juli, eller hvad kan virksomhederne forvente vil være på plads?
Socialdemokratiet vil gerne have udviklingen af det nye it-system bedre belyst, og derfor vil vi invitere ministeren i åbent samråd i Folketingets Erhvervsudvalg, så vi får større vished for, hvad virksomhederne kan forvente i denne it-satsning.
Er det her endnu et offentligt it-projekt, som vil volde virksomhederne bøvl og besvær, inden det er færdigt, og hvad er tidshorisonten for it-systemet?
Så kommer vi til det parlamentariske.
Jeg synes, det er uhørt, at regeringen vælger at lave en så stor aftale så parlamentarisk smalt med Dansk Folkeparti, som vi ser med erhvervsfremmesystemet.
Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre sad med i forhandlingerne til meget sent for at sikre, at regioner, vidensinstitutioner og de regionale netværk, som er så vigtige for vækst i hele landet, fortsat skulle være et omdrejningspunkt i dansk erhvervsfremme.
En så parlamentarisk smal aftale kaster erhvervsfremmesystemet, virksomhederne og de ansatte i kommuner og regioner ud i en særdeles usikker fremtid.
Regeringen fraviger den fælles forståelse, der ellers er mellem Socialdemokratiet og regeringen, om, at det er vigtigt, at vi bøjer os ind mod hinanden og laver brede forlig på erhvervsområdet, så de kan holde hen over et eventuelt folketingsvalg.
Det har nemlig den kvalitet, at flere danskere er repræsenteret i aftalerne, og at virksomhederne har stabile rammebetingelser på centrale områder, uanset om magten skulle skifte.
Det er også sådan, at ministeren, som indgik aftalen, jo havde rigtig, rigtig travlt med at få aftalen på plads.
Det undrede os under forhandlingerne, at han ville gøre det så hurtigt og så smalt med Dansk Folkeparti frem for at gøre det grundigt og parlamentarisk bredt med Socialdemokratiet og De Radikale.
Men umiddelbart efter aftalens indgåelse skiftede ministeren jobbet ud med en direktørpost i Dansk Erhverv på den anden side af gaden.
Og i dagens udgave af Børsen kan man jo se, at han sammen med ministeren, altså den nuværende, skriver, at det er en fantastisk aftale, som vi behandler her i dag.
Og det kan jo ikke undre, at han mener det om sit eget værk.
Men kønt ser det ikke ud for uafhængigheden i det danske folkestyre.
Afsluttende vil jeg sige, at Socialdemokratiet gerne ville have været med i en aftale om at gøre det danske erhvervsfremmesystem mere gennemskueligt for virksomhederne.
Men vi ville ikke være med til at centralisere Danmark endnu mere, end det i forvejen er lykkedes landets statsminister at gøre.
Og snart får vi vel også et udspil fra statsministeren om at centralisere sundhedssystemet endnu mere og nedlægge landets fem regioner.
Socialdemokratiet kan ikke støtte lovforslaget, men jeg lover, at vi i udvalgsbehandlingen vil arbejde grundigt for at få belyst de områder af lovforslaget, som kan komme til at volde de danske virksomheder store problemer om ganske kort tid.
Og her tænker jeg på endnu et offentligt it-projekt, som er vagt beskrevet i lovforslaget, og som ikke engang vil være i drift, når den kommunale erhvervsservice lukker ned om mindre end 2 måneder, nemlig den 1. januar 2019.