runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Jeg tror, jeg stiller spørgsmålet igen, for jeg fik ikke et svar på mit spørgsmål.
Vil ministeren lægge op til, at den hjælpepakke, som regeringen heldigvis kommer med, men på et ukendt tidspunkt – det er jo spændende, om den kommer, mens danskerne stadig væk har problemer med varmeregningen – bliver på det niveau, man har sparet, altså de 2,7 mia. kr.?
Bliver det under eller over?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Når jeg ikke svarer direkte på det, er det, fordi jeg har svaret på det seks gange før, og nu svarer jeg så den syvende gang.
Det gør vi, så snart vi er klar med det.
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Vi kører desværre lidt i ring.
Ministeren bliver ved med at sige, at ministeren har svaret på spørgsmålet, og at man tager problemet alvorligt.
Men sagen er jo, at man ikke tager problemet alvorligt.
Regeringen er kun kommet med en meget, meget lille varmepulje.
Man har kun lavet en meget lille lempelse af elafgiften, ja, faktisk er den meget mindre, end man selv havde lagt op til.
Da regeringen i efteråret kom med sit udspil »Danmark kan mere I«, foreslog man at lempe elafgiften i 2022 med 1,8 mia. kr., og med den aftale, der blev indgået i fredags, lemper man kun med 680 mio. kr. i 2022.
Vi har heller ikke været indkaldt til nogen forhandlinger om, hvad man kan gøre i den her situation, hvor el- og varmeregningen stiger så meget for danskerne.
Vi har kun haft nogle kortvarige drøftelser, hvor der var en bordrunde, der gav anledning til, at vi kunne komme med løsningsforslag.
Men regeringen har ikke præsenteret noget, og det er jo derfor, at vi stiller de her spørgsmål og tager debatten hernede i Folketingssalen, for vi synes, det er et alvorligt problem, og vi ser ikke, at regeringen tager det alvorligt nok.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Jeg ved ikke, om spørgeren ikke har tjekket sin kalender eller sin indboks, men spørgeren er da indkaldt til forhandlinger i morgen tidlig.
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Vi har været til drøftelser, og nu er vi så endelig blevet indkaldt til et forhandlingsmøde i morgen – jeg er glad for, at ministeren nu også kalder det et forhandlingsmøde – og så ser jeg da frem til, at man så vil præsentere noget konkret.
For sagen er jo, at regeringen ikke har præsenteret nogen som helst løsningsforslag i forhold til det her problem, og jeg vil da sådan set håbe, at man tør tage debatten lidt mere offentligt også og vise danskerne, at det er noget, man rent faktisk tager alvorligt.
Så hvis ministeren nu kan løfte sløret for nogle af de forslag, man vil komme med, tror jeg da at der vil være rigtig mange, som ser med her, der vil blive glade for det.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Mon ikke de fleste, der måtte se eller måtte have set med her, efterhånden har slukket for eller skruet ned for lyden, når jeg nu får spørgsmålet for ottende gang, må det være, om jeg har tænkt mig at løfte sløret for det, som jeg skal fortælle spørgeren i morgen tidlig til forhandlingerne.
Det kommer jeg nok ikke til.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Det er jo altså tydeligt, at ministeren ikke ønsker at svare på spørgsmålene.
Vi bliver ved med at få at vide, hvis jeg skal citere en tidligere formand for Socialdemokratiet: Der kommer en god løsning i morgen!
Det er mere eller mindre det, vi får at vide.
Vi kan ikke få noget at vide, for ministeren vil gerne holde det tilbage, så ministeren kan fortælle det til nogle andre end os.
Men ministeren bør jo trods alt forsøge at svare på de spørgsmål, man stiller i Folketingssalen.
Det synes jeg sådan set er meget god stil.
Så ministeren må da kunne sige noget om det.
Hvornår er det, ministeren vil komme med et forslag?
Og hvor stort vil det givetvis være?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Der bliver jo lagt mange nye standarder fra Venstres side her i eftermiddag.
Skal jeg forstå det sådan, at hvis Venstre får magten på et tidspunkt – hvilket jo trods alt ikke, selv om det ser lidt sort ud med det lige nu, kan afvises hundrede procent – og der så stiller sig et oppositionsparti op og siger, at Venstre skylder at fremlægge deres forslag her i Folketingssalen, førend de gør det i morgen eller ugen efter eller ugen efter i et forhandlingsmøde, vil man så gøre det?
Men mere seriøst i forhold til substansen bliver der spurgt til at sænke elafgiften.
Det har vi jo faktisk gjort med den aftale og dermed jo også gjort mere end Venstre, for Venstre er jo ikke med i den aftale.
Så kan det godt være, at Venstre siger: Jamen vi vil sænke den endnu mere.
Men vil I stemme for det, at vi nu sænker den?
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Tak for den mulighed.
Det er også EU-sporet, jeg gerne vil lidt videre ad, i forhold til hvilke overvejelser man gør sig.
Jeg har jo selv tidligere også været lidt talsmand for, at gas var bedre end kul, og der kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er det for en diskussion, der foregår mellem dine kolleger og dig i EU, med hensyn til hvad det er for en placering, man ligesom giver naturgassen fremadrettet?
Det er lidt i forlængelse af det, som Carsten Kissmeyer også var inde på.
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Man kan forstå på den her spørgerunde, at ministeren gerne vil gøre noget, at man heller ikke synes, at det er rimeligt, at der alene er afsat 100 mio. kr. yderligere, og at regeringen kommer med et oplæg til, hvad man så vil gøre.
Det her er et kæmpeproblem, og indtil videre er der jo ikke sket noget.
Er det en større varmepulje, eller er det en større lempelse af elafgiften?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Vi kommer med vores eget forslag.
Men jeg skal lige høre: Står Venstre og er i gang med at melde sig ud af de energiforlig, hvor man har lavet de her støtteordninger?
Altså, man kan jo ikke bare begynde nu at allokere midler, som det allerede er besluttet hvordan skal indgå i samfundsøkonomien, for nogle år går det op, nogle år går det ned.
Men er det en ny politik for Venstre, at det er sådan, man skal se på ordningen med støtte til vedvarende energi?
Det er klart, at isoleret set er gas da også bedre end kul.
Det kan man jo bare se på udledt CO 2 .
Men det er jo ikke det samme, som at vi derfor skal støtte ny stor europæisk infrastruktur i forhold til gas.
Der kan være gode grunde til at udbygge gasinfrastruktur, hvis det f.eks. er biogas, hvilket vi jo selv gør på Lolland-Falster.
Men når man taler om meget store investeringer i naturgas, mener vi ikke, det er den rigtige vej at gå.
Men som jeg har set det, er Venstre vistnok, desværre, et af de partier, der støtter, at det skal tælle som en grøn investering i EU's taksonomi, og det vil jeg i givet fald advare imod.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Det er jo noget, vi må kigge nærmere på.
Men jeg vil godt lige stille et spørgsmål i forhold til Nord Stream 2, som jo er noget af det, der også på det seneste har været på dagsordenen sikkerhedspolitisk.
Det lykkedes jo tidligere at lave nogle aftaler og begrænsninger, i forhold til at man også skulle fordele til andre lande, og at andre skulle have mulighed for at få gas fra den pågældende ledning, og at det var fornuftigt også at få det ind i en EU-sammenhæng.
Pågår der fortsat drøftelser omkring Nord Stream 2 og fornuften i det projekt?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Det er jeg helt sikker på at der gør.
Det var ikke noget, der var på dagsordenen i det møde i weekenden, jeg lige refererede til, ej heller sidste gang vi havde ministerrådsmøde om det her spørgsmål.
Der handlede det klart om taksonomi.
Og derfor hilser jeg det også velkommen, at Venstre vil diskutere det internt, for jeg synes virkelig ikke, det ser ud til, desværre, at jeres holdning i Europa-Parlamentet helt ligger et sted, hvor vi normalt vil sige, at det vil være i Danmarks interesse.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-01-26:
Når vi i Venstre har valgt at stille nogle spørgsmål til ministeren i den her sammenhæng, er det jo, fordi vi har en bekymring, både på den korte og den lange bane, omkring energipriserne.
Det er vores synspunkt, at energipriserne spiller en væsentlig rolle for det velfærdssamfund, vi har, og derfor har vi valgt, at de to første spørgsmål her har det sådan lidt lange perspektiv, og de efterfølgende spørgsmål har det lidt mere korte perspektiv i forhold til den øjeblikkelige situation.
Så vores tilgang er sådan set at sige tak til ministeren for svarene, og vi har egentlig ikke lige nu flere spørgsmål – der kommer nogle bagefter.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Tak for det og for en fremragende diskussion.
Og vi er jo ikke så langt fra hinanden i det, så jeg takker for spørgsmålene.
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt kun at afsætte 100 mio. kr. i en varmepakke for at imødegå de høje energipriser, når staten samtidig forventes at spare store summer på situationen?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Altså de 100 mio. kr., jeg tænker der må refereres til, er jo de penge, vi har sat af ekstra til kommunerne for at hjælpe dem med at kunne afholde de udgifter, som der helt sikkert bliver, i forhold til at pensionister og andre, som måske ikke har så mange penge og er i en presset situation, kan få støtte til at klare situationen, når energipriserne stiger meget.
Så det er jo en hjælp til det potentielt set, men også reelt set langt større beløb, der bliver givet derude – så det kan ikke ses isoleret.
Jeg har så godt noteret mig, at Venstre gerne vil hæve det beløb med 50 mio. kr.
Det er et sympatisk forslag, og det tager vi da med i overvejelserne, men jeg tror nok, jeg må sige, at det jo så i hvert fald heller ikke vil løse det store problem, nemlig det, at der er virkelig mange i Danmark, der er ramt lige nu af meget høje priser, og det er altså ikke kun pensionister og førtidspensionister og andre, som kan have en meget presset økonomi; det kan altså også være andre indkomstgrupper i landet.
Det er det, vi sidder og analyserer nu, og vi vil ganske snart komme med et udspil fra regeringen om, hvad man egentlig kan gøre ved det.
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Tak for svaret.
Det er ganske korrekt opfattet.
De 100 mio. kr., som jeg refererer til i spørgsmålet, er de 100 mio. kr. til en varmepakke.
Det er jo det eneste yderligere, som regeringen gør i den her situation, hvor rigtig mange danskere oplever at få stigende el- og varmeregninger.
Og det rammer meget, meget skævt.
Nogle danskere får nogle varmeregninger, som de slet ikke kan betale.
Som det måske heller ikke er forbigået ministerens opmærksomhed, synes vi i Venstre, at det er en meget alvorlig situation, at det er en helt ekstraordinær situation.
Jeg mindes i hvert fald ikke, at jeg på noget tidspunkt i min levetid har set så store prisstigninger, som vi ser lige nu.
Derfor vil vi også sige meget klart her i dag, at vi gerne vil gøre en ekstraordinær indsats.
Og 100 mio. kr. i en varmepakke kommer ikke særlig mange danskere til gavn.
Det er en meget, meget lille hjælp.
Derfor er mit spørgsmål også: Er det rimeligt, at det er det eneste yderligere initiativ, man vil tage?
Jeg er godt klar over, hvad ministeren også refererer til, at der jo er nogle eksisterende ordninger allerede i dag til at hjælpe den her gruppe af mennesker.
Men er de 100 mio. kr. det eneste yderligere, man vil gøre?
Og er det rimeligt, når vi samtidig har fået svar på, at man sådan set sparer 2,7 mia. kr. i 2022 ved at betale mindre VE-støtte, fordi priserne er så høje, som de er?
Ville det ikke være mere rimeligt, hvis man i højere grad gjorde sådan, at nogle af de penge kom tilbage til danskerne?
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Ja, men sådan kunne man bare godt forstå det, for når Venstre foreslår at bruge nogle af de penge, som staten får ekstra ind i sparede udgifter ved at dække de færre udgifter her, så anviser vi, hvordan man kan finansiere den ekstraordinære støtte, der er.
Men ministeren siger, at så skal man lave det generelt om.
Mener ministeren ikke, at man kan lave et ekstraordinært tiltag og finansiere det i den her omgang på den her måde?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Nej, og det bliver så fjerde gang, jeg siger det.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Tak for det.
Jeg vil da følge op på det foregående spørgsmål, for hvis ministeren mener, at alt, hvad der skal gøres nu, er sådan, at det skal være for evigt, er det så et tegn på, at ministeren ikke mener, at vi er i en ekstraordinær situation?
De er pressede på privatøkonomien.
Mener ministeren, at vi ikke skal lave noget ekstraordinært nu?
Når ministeren siger, at vi skal ændre hele systemet, hvis vi skal gøre noget nu,
er det så et tegn på, at det er, fordi man ikke vil gøre noget ekstraordinært i forhold til de mennesker, der er i klemme her og nu?
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Hvis ministeren mener, at ministeren svarede på spørgsmålet i første runde, antager jeg også, det er, fordi regeringen godt kan se, at det ikke er rimeligt kun at afsætte 100 mio. kr. i en varmepakke.
Fra Venstres side har vi sagt, at vi gerne vil kigge på en lempelse af elafgiften.
Nu har jeg noteret mig, at siden spørgsmålet blev stillet i fredags, har man indgået en aftale, men kun med en meget lille lempelse af elafgiften.
Kunne man kigge på at lempe elafgiften noget mere, eller har man andre initiativer?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Jeg svarede sådan set i første omgang, men måske hørte spørgeren det ikke.
Så jeg kan godt gentage, at det ikke er det eneste.
Der kommer mere, og det gør der ganske snart.
Jeg har derimod noteret mig, at man fra Venstres side kun ønsker at hæve det beløb med 50 mio. kr.
Jeg vil så sige: Okay, hvis de 100 mio. kr. ikke løser problemet, gør 50 mio. kr. oveni jo nok heller ikke.
Men det er nu ikke for at polemisere mere over det, og det tænker jeg også at spørgeren ganske godt selv er klar over.
Jeg bliver nok nødt til at anholde ...
Jeg tror nok, at jeg må sige, at det selvfølgelig er beklageligt, at Venstre ikke er med i den aftale, der sænker elafgiften, men fred være nu med det.
Det her regnestykke med at sige, at man så i år har sparet noget støtte til vedvarende energi og de penge skulle man så kunne bruge på at kompensere f.eks. i forbindelse med elafgiften, vil jeg godt høre om
sådan er Venstres nye politik på det område.
Er det den måde, vi skal gøre det på, i forhold til støtte til vedvarende energi, at man i de år, hvor der i gåseøjne er overskud, kan bruge pengene på noget andet?
Birgitte Bergman (KF), 2022-01-27:
Jeg hverken kan eller vil udtale mig på vegne af et helt byråd i Helsingør Kommune om, hvad der kunne være af forslag, altså af det, som ordføreren kommer med.
Jeg synes jo nu en gang, at det må være sådan, at vi hvert fjerde år går til valg, og der vælger de lokale borgere jo, hvem der skal sidde og være med til at træffe de forskellige beslutninger.
Derudover har vi høringer, vi har foretræder, vi har borgerinddragelse, og lige præcis på Kulturhavn Kronborgs-området havde vi rigtig meget høring og rigtig meget borgerinddragelse, og jeg kan bare sige, at jeg er rigtig glad for, at Konservative og Socialdemokratiet dengang lokalt stod sammen om at ville etablere en sådan stor udvikling og revitalisering af Helsingør by, som har betydet, at endnu flere har lyst til at flytte dertil, at vi vækster inden for både kultur og erhverv, men også hvad angår de borgere, der bor der.
Det kan man måske ikke altid se med lokales briller, når man som borger sidder i en kommune, og derfor er det jo vigtigt, at vi har nogle politikere, som går ind og tager et ansvar.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-27:
Hvilken betydning har det for interessen for det?
Så den del bakker vi op om, altså at vi får det som udgangspunktet for den videre debat.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-27:
Det kan ordføreren ikke pille ved.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren nævnte, at det var bedre med det repræsentative demokrati end med afstemninger.
Ordføreren sagde også, at det var nemt med populære afstemninger.
Men så taler ordføreren jo mod bedre vidende, for der er masser af eksempler på det modsatte, altså f.eks. da Schweiz skulle stemme ja eller nej til 6 ugers ferie.
Der stemte et flertal af vælgerne imod; de ville beholde 4 ugers ferie.
Hvorfor?
Jo, fordi de nåede frem til, at det på det tidspunkt ville være økonomisk uansvarligt, både for staten og for virksomhederne.
Så jeg tror simpelt hen, at den radikale ordfører undervurderer folks integritet og deres viden, når de stemmer.
Vi ved jo, at det er nogle ganske bestemte borgere, der interesserer sig for den slags.
Det, vi ved fra bl.a. Schweiz, er, at når man har de her afstemninger, får tre ud af fire borgere, der deltager i folkeafstemninger, simpelt hen et godt eller meget godt kendskab til afstemningernes indhold.
Det skyldes jo, at der er en masse debat forud.
Så det opdrager faktisk og oplyser folk at have folkeafstemninger.
Set i det lys, vil det så ikke være en god idé at sige ja til dette forslag?
Christina Thorholm (RV), 2022-01-27:
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten om det kommunale selvstyre og demokrati i det hele taget.
Vi har i dag en løsning, hvor byrådet kan sende forslag til folkeafstemning, hvilket blev en mulighed i 2018.
Der er også mange andre greb, som den lokale kommunalbestyrelse kan vælge i forhold til at styrke den lokale debat.
Kommunalbestyrelsen kan bl.a. behandle borgerforslag.
Hvor mange borgere skal tilslutte sig et borgerforslag, før det bliver behandlet?
Det er den beslutning, kommunalpolitikerne udeomkring kan træffe, i forhold til hvor de synes kravet skal være.
Der er blevet gjort opmærksom på § 17, stk. 4-udvalg.
Det er udvalg, som kan nedsættes, og hvor borgerne i tæt, tæt dialog med politikerne behandler sager.
Og så er der det fantastiske lokalrådsarbejde, som rigtig mange engagerer sig i.
Jeg kan blive i tvivl om, i hvilken udstrækning det er det lokalkendskab, som ordføreren har fra den kommune, som vedkommende kommer fra, i forhold til synet på, hvor godt det her borgerforslagsarbejde fungerer.
Men det fungerer i hvert fald i den kommune, som jeg arbejder fra.
Vi tror på, at det repræsentative demokrati ender med beslutninger, der favner en bredere befolkning, end ved simple folkeafstemninger.
Vi tror, at flere bliver hørt.
Vi synes også, at kommunalbestyrelsesmedlemmer og regionsrådsmedlemmer og folketingsmedlemmer skal stå til ansvar for også de upopulære beslutninger, hvilket ministeren betonede.
Det kan være nemt at sætte de populære beslutninger til folkeafstemninger, men hvem skal så tage ansvar for det øvrige?
Altså, det handler om den der balance, der skal være i tingene og i debatten og i det politiske arbejde.
Så kan det jo lyde meget attraktivt med Schweiz og det med det rige omfang af folkeafstemninger, men jeg vil jo så i lighedens og ligeberettigelsens tegn fremhæve, at det først var i 1971, at kvinderne fik valgret i Schweiz.
Og det fik vi da 70 år tidligere.
For som også Jens Rohde udtalte tidligere, så bliver mindretallet i langt højere grad negligeret i forhold til beslutninger i den her sammenhæng.
Så vil jeg jo gerne udfordre Alex Ahrendtsen, i forhold til at han udtalte, at det er embedsmændene, der sætter dagsordenen i det kommunalpolitiske arbejde.
Vi har retten som kommunalpolitikere til at sætte en dagsorden, og det handler jo om initiativpligten for de lokale politikere.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-01-27:
Der hører jeg så ministeren nævne, at nogle af de eksempler, vi har, f.eks. fra Schweiz, er noget af det, vi skal behandle i udvalget.
Som jeg sagde før, gør nogle af de kriterier, som ligger til grund for beslutningsforslaget, at vi p.t. ikke kan stemme for det.
Men vi har sympati for indholdsdelen af det, og måske skulle forslaget skrues anderledes sammen.
Det er vi villige til at kigge på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-27:
Det er jo glimrende, at der er et bredt flertal for, at ministeren laver et analysearbejde.
I den forbindelse kunne vi jo tage et smut til Slesvig-Holsten, som gik fra et dansk repræsentativt demokrati til et halvdirekte demokrati med mulighed for masser af lokale folkeafstemninger – så vi kunne simpelt hen snakke med folk dernede.
Der er også lavet analyser, og der er gode erfaringer derfra.
Ville ordføreren være interesseret i den slags for at blive klogere?
Tak for forslaget om et lukket samråd.
Det synes jeg er en god idé, så vi alle sammen kan blive klogere, og det vil jeg gerne takke for – og også takke for, at Enhedslisten støtter forslaget.
Jeg skal bare lige høre, om Enhedslisten principielt synes, det er en god idé at give folk ret til at få lov til at afholde en folkeafstemning, efter de har indsamlet underskrifter i lokalsamfundet.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-27:
Så ja, det er helt naturligt at være lydhør over for det.
Jette Gottlieb (EL), 2022-01-27:
I Enhedslisten er vi enige i, at der er fordele og ulemper ved folkeafstemninger som supplement til det repræsentative demokrati.
Det afhænger simpelt hen af, hvordan man afgrænser betingelserne for at lave sådan nogle folkeafstemninger.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge forslagsstillerne, om de har overvejet, at ordningen måske også kunne omfatte bydele eller lokaludvalgsområder eller lignende ud fra den betragtning, at enhver beslutning skal træffes på det lavest mulige niveau, i forhold til hvem beslutningen vedrører.
Jeg er også enig i, at der faktisk er en afgrænsning, der hedder, at en folkeafstemning ikke kan støtte en mindretalsbeskyttelse, det er fuldstændig korrekt.
Jeg vil dog sige, at man i den sammenhæng vel også må tale om en flertalsbeskyttelse en gang imellem, og det er jo det, der er tale om, hvis man i et lokalområde bringer en ting ud til afstemning.
Men jeg vil foreslå, hvis vi skal komme videre her, at vi i udvalgsbehandlingen indkalder ministeren til et lukket samråd, hvor vi undersøger, om vi kan finde nogle fælles opfattelser af kriterier, der kan fremme fordelene og begrænse ulemperne ved at indføre folkeafstemningsprocedure.
Og jeg vil foreslå, at det helt konkret er den måde, vi kommer videre i diskussionen om det, på.
For mig er der ingen tvivl om, at centraliseringen har gjort, at beslutningerne har fjernet sig fra de yderste dele af befolkningen.
Ministeren nævnede selv sognekommunerne – var der ikke 1.300 af dem?
Og nu har vi altså 98 kommuner, inden for hvilke de her beslutninger bliver truffet.
Der er ingen tvivl om, at det har begrænset temmelig meget i den direkte indflydelse.
Dertil kommer hele bemyndigelsesbeslutningen, som næsten altid finder sted på det første kommunalbestyrelsesmøde efter et valg, og hvor ingen af de nyvalgte aner, hvad der foregår, for nu at være helt ærlig.
Det vil sige, at rigtig mange af de beslutningskompetencer, som man tror ligger hos dem, man har valgt, ligger reelt i forvaltningerne.
Alle sådan nogle ting mener jeg skal ind i debatten, og derfor synes jeg, at et lukket samråd kunne være et godt forum til at overveje, om vi kan gøre nogle andre og flere ting i forhold til den her folkeafstemningstankegang.
Enhedslisten vil gerne støtte forslaget, fordi vi gerne vil være med til at fremme, at en sådan debat kommer til at foregå.
Ja, det er principielt en god idé.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-27:
Glimrende.
Så stillede ordføreren også et spørgsmål vedrørende bydelsvalg og lokalvalg i kommunen.
Altså, forslaget her går på folkeafstemninger i kommunen som helhed, og at man så skal samle underskrifter ind fra 10 pct. af borgerne for at få ret til det.
Vi har ikke taget stilling til bydelsvalg og lokalvalg i kommunen, men det kunne jo også være en mulighed, som vi kunne diskutere.
Jette Gottlieb (EL), 2022-01-27:
Det kan jo så nås inden et sådant samråd.