runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2022-03-25:
Jeg er meget enig.
Og det er jo sådan set også det, som den enkelte lærer har mulighed for, hvis man i øvrigt har tid til det – at finde ud af, hvordan man løfter de her unge mennesker eller børn, sådan at alle får mulighed for netop at udfolde det potentiale, de har, og være åben og ærlig om, at alle ikke skal samme vej.
Vi ser jo også rigtig mange, der går i gymnasiet, alt for mange.
Så det er jo hele tiden den her italesættelse af de forskellige kompetencer.
En anden ting, vi kan diskutere, er også, hvornår du så starter i skole.
Skal du starte, når kommunen mener, du er klar, eller kan du få lov til at vente et ekstra år f.eks.?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-25:
Jeg kan godt huske, at det er blevet debatteret i folkeskolen.
Jeg synes jo, at en ting, der generelt er glædeligt, er, at det stort set er hele Folketinget, der er enige i målet om, at flere burde tage en erhvervsfaglig uddannelse.
Men vi kan jo ikke tvinge folk til det.
Vi taler jo i forvejen fagene op, så jeg ved ikke helt, hvad løsningen er på det.
Måske kunne noget af det være, at der skal være et bedre studiemiljø på erhvervsuddannelserne, så de i højere grad har noget af det samme fest- og ungdomsmiljø – hvis de da overhovedet må købe øl til den tid – som de har på gymnasierne.
For jeg tror, der også er mange sociale årsager til, at man vælger gymnasiet.
Der kunne man måske styrke det sociale på erhvervsuddannelserne.
Jeg synes i hvert fald, det var et godt indspark.
Der er alt det her med at være indrestyret og legende, og man kan spørge sig selv, om en længere skoledag har bidraget til det eller ej.
Og det tror jeg ikke at den har.
Men der er jo noget interessant i det her med at være så ydrefokuseret.
Jeg tror, at noget af det, som siver ned igennem samfundet, er idealer og normer.
Nu snakkede vi om en normløs skole, men der er jo nogle samfundsidealer.
Det er lidt det her med, at du skal gøre, hvad du brænder for, ikke?
Det hele skal være passionsdrevet.
Du kan blive, lige hvad du vil.
Det tror jeg er nogle idealer, der kan være ret tyngende.
Man bliver hele tiden fokuseret på, at man skal leve op til alskens idealer, og der har vi jo en opgave i at videregive nogle sundere idealer.
De er jo ikke så ydrefokuserede; de er mere fokuseret på, hvordan du er som et ordentligt menneske.
Altså, det er gode, gammeldags dyder, uanset om du finder dem hos græske tænkere eller i Bibelen.
Det er nogle dyder, hvor det ikke handler om, hvad du gør i det ydre, men hvordan du agerer som menneske – at du er ordentlig og ærlig og hjælper mennesker på din vej.
Jeg tror, at hvis vi videregiver nogle af de dyder, kan det måske være lettere at finde vej igennem livet.
Jeg håber ikke, det blev for abstrakt og højtflyvende.
Stén Knuth (V), 2022-03-25:
Og tak for den gode tale og reflektionerne.
Jeg bliver nødt til lige at holde lidt fast i folkeskolen og bede om nogle refleksioner over det med frihed og ansvar.
Vi var i går i Holbæk i forbindelse med det her frihedsforsøg på skoleområdet, og alene det, at de dér havde fået friheden til at kunne udføre deres lærergerning og jo dermed også havde fået ansvaret for at løse opgaven, havde jo løftet nærmest hele folkeskolen i Holbæk.
Og i betragtning af at de så også havde ansvaret, kunne de jo ikke ringe til borgmesteren og spørge: Hvordan løser vi det her?
De stod med ansvaret!
Prøv at give et par eksempler på det der med frihed og ansvar.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-25:
Jamen frihed og ansvar er nøglen til meget godt, særlig på velfærdsområdet.
Altså, det at have friheden til at løse opgaven, som man finder det bedst, men også at have ansvaret for det, hvad enten det går galt eller skidt, tror jeg da er en af de udfordringer, vi har i den offentlige sektor.
Der er lidt for mange steder, når tingene går skidt, hvor man så ikke tager ansvaret for det.
Nej, det er da de enkelte medarbejdere, der først og fremmest har svigtet.
Men når der ikke er frihed, er der heller ikke ansvar, og vi får det ansvarsløse samfund, hvis det er, at vi ikke står fast på friheden.
Så jeg mener, det er vigtigt i velfærdspolitikken og i skolepolitikken, men egentlig også i al almindelighed, at man har ansvaret, også for sine egne fejl.
For jeg tror ikke, livet bliver bedre af, at man skal sætte sig på hænderne og sige: Det er de andres skyld!
Lotte Rod (RV), 2022-03-25:
Tak for talen.
Jeg vil gerne spørge lidt dybere ind til noget i virkeligheden lidt andet end karaktererne, altså det, der ligger under det.
For da vi var børn, havde mange af os jo meget tid til at rende og lege med vores venner, og det, der er sket over de seneste flere årtier, er, at børn har fået mindre tid til at lege og mindre fri tid, hvor de leger med deres venner.
Og det, der sker, når man leger, er, at man er indrestyret.
Så forfølger man ikke et eller andet andet; så gør man bare det, som man er helt vildt optaget af lige nu.
Jeg tror, at problemet for børn og unge i dag er, at de er så enormt ydrestyrede.
Der er sket et skift fra, at man gjorde noget, der gav mening i sig selv, til, at man skal forfølge nogle ydre mål, og så bliver man enormt sårbar.
For så er der ikke længere en sammenhæng, i forhold til at det, man gør, i sig selv er meningsfuldt.
For uanset hvor hårdt du arbejder, er det jo ikke sikkert, at du får den gode karakter.
Uanset hvor meget umage du gør dig, er det jo ikke sikkert, at du får det job, du gerne vil have.
Så der sker en afkobling i forhold til det, der er meningsfuldt her og nu, og målet.
Og det gør en sårbar.
Så i stedet for at vi kun diskuterer karakterer, har jeg lyst til at spørge Liberal Alliance: Deler ordføreren analysen af, at en del af problemet er, at børn simpelt hen har for få chancer for at være indrestyret og bliver for ydrestyret?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-25:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig i, at der ikke er behov for, at vi får lavet en fuldstændig grundlæggende analyse af det her, for vi kender godt nogle af problemerne.
Dem tror jeg egentlig vi deler opfattelsen af i både Venstre, Socialdemokratiet og Radikale Venstre: Vi er nødt til at have en økonomisk model for vores efter- og videreuddannelsessektor, som også holder, når der er højkonjunktur, sådan at vi faktisk udnytter muligheden for en højkonjunktur til at få nogle rustet til en lavkonjunktur.
Til gengæld har vi også et ønske i Radikale Venstre om, at vi meget, meget snart får taget hul på nogle forhandlinger om det her.
For nu har ministeren indkaldt til forhandlinger om en ny institutionspolitik, som bl.a. går på regeringens eget forslag om, at der skal ungdomsuddannelser ud i hele landet.
Vi vil rigtig gerne have, at det her bliver en del af de forhandlinger, så vi kommer i gang med forhandlingerne meget snart.
Og så er jeg sådan set enig med KD i, at der måske ikke er behov for fuldstændig grundlæggende at kaste alle brikker op i luften, men der er til gengæld behov for at få kastet en redningskrans ud.
Så det håber jeg ministeren vil give tilsagn om vi kan få i de forhandlinger.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-25:
Tak for det.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg har aldrig troet på det der med, at nu lader vi bare alle bytte plads inden for en eller anden sektor, og når de så alle sammen har fået et nyt skrivebord, har vi sikkert løst problemerne.
På den måde tror jeg heller ikke, at det at lave en strukturforandring i sig selv nødvendigvis giver noget som helst andet, end at personalet bliver optaget af lave noget andet end det, det egentlig er meningen de skal lave.
Så det er jeg sådan set enig i.
Da jeg holdt møde med parterne omkring vuc – det var i den her uge eller sidste uge; det kan jeg ikke lige huske – opfordrede jeg dem til at komme med et bud på præcis det her, altså om der er eller ikke er et behov for, at vi gør noget ved selve grundstrukturen på vuc.
Det er simpelt hen, fordi vuc har forandret sig, og fordi vilkårene for og rammerne omkring vuc har forandret sig så meget, at man godt kan diskutere, om den form, det har i dag, er den bedste.
Det har jo tidligere været under andre former, som måske gav et bedre greb til, at de kunne løfte den opgave, de har.
Hvis de vender tilbage til mig og siger, at det er der overhovedet ikke behov for, så synes jeg, at det skal begraves fuldstændigt.
Omvendt vil jeg sige, at det er en så nødlidende sektor, at jeg ikke vil afvise, at det er den eneste måde, man kan redde den på.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-25:
Jamen så har ministeren været meget hurtig til at give tilsagnet, for det er rigtigt, at jeg kom lige et par minutter senere ind i salen.
Jeg kan så forstå, at det er inden sommer.
Altså, vi ønsker, at de forhandlinger også er en del af dem, vi har nu, om en ny institutionspolitik.
Er det sådan, jeg skal forstå tilsagnet?
Jens Rohde (KD), 2022-03-25:
Tak for det.
Jeg tager nu mest ordet, fordi jeg kommer sidst i ordførerrækken og der er rigtig mange møder i ministerierne i dag, og jeg vil bare sige, at jeg er fuldstændig på linje med ministeren i, at det ikke er analyser, der er behov for.
Jeg vil også bare anmode om, at vi, når vi forhandler de her ting, ikke altid tager den kasket på, der hedder, at vi har behov for meget store reformer.
Jeg synes en gang imellem, at vi, når vi forfølger de der kæmpe reformspor, kommer til at skabe lige så mange problemer, som der var før.
Det kan godt være, at der er mange ting, der er behov for at få kigget på, men en elefant skal spises i små bidder.
Jeg er bare lidt på den med, at det måske ikke skal være sådan en stor reform, men at vi tager tingene i den rækkefølge, de skal tages, så vi i fællesskab får løst problemerne og også på en måde, så de bagefter er implementerbare for dem, det skal leve med det ude i den virkelige verden uden for Christiansborgs mure.
Det var blot min kommentar til det, for jeg skal af sted til et møde om et øjeblik.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-03-25:
Tak for det.
Det er dejligt at høre, at vi i bund og grund deler den her, skal vi kalde det passion for efter- og videreuddannelse.
Jeg havde en fornemmelse af, at ministeren ville pege på Reformkommissionen, og det er sådan set også relevant i den her sammenhæng.
Det, der bare bekymrer mig en lille smule, er, at når man lytter til Reformkommissionen, taler de om de her andengenerationsreformer og udtaler jo også, at det er reformer, som har et meget langsigtet perspektiv, hvor jeg jo, når jeg taler med parterne på amu- og vuc-området, altså hele efter- og videreuddannelsesområdet, hører, at vi lige nu står på en brændende platform.
Kunne ministeren ikke sætte lidt ord på, hvordan man ser på det her med det langsigtede perspektiv, kontra at vi står på en brændende platform lige nu?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-25:
Det er faktisk præcis på grund af den brændende platform, at der gik et gys igennem mig over, at Venstre nu ville starte et nyt analysearbejde, fordi den brændende platform gør, at der er behov for, at vi træffer nogle beslutninger nu, ikke at vi sidder og venter på endnu en analyse.
Så jeg mener, at der er behov for at træffe beslutninger nu i tæt samarbejde med de parter, der er på området, og ikke at skulle vente på et nyt analysearbejde.
Jeg mener, at parterne, både arbejdsmarkedets parter, men også vuc-sektoren og amu-sektoren, har spillet ind med nogle rigtig gode bud på, hvordan man kan afhjælpe den brændende platform, der er lige nu, og den akutte problematik, de står i.
De har også givet nogle rigtig gode bud på det mellemlange perspektiv, og så vil Reformkommissionen jo afdække de langsigtede.
Det vil sige, at jeg ikke kan se for mig, at vi har brug for, at der skal være sådan et ekstra stykke analysearbejde, der så gør, at vi ikke kan komme i gang med at træffe beslutningen.
Jeg synes, vi skal i gang.
Jeg har en klar forventning om, at vi ikke bare har påbegyndt, men også for en stor dels vedkommende har afsluttet det på den her side af sommerferien.
Og den del, der handler om trepartsforhandlinger, påbegynder vi i løbet af det her forår – håbet er jo altid lysegrønt.
Jeg kan ikke vide, hvor lang tid forhandlingerne tager, men det er tænkt sådan, at trepartsforhandlingerne, som jo er det sted, hvor vi træffer nogle beslutninger, som ikke handler om det lange sigte, men faktisk handler om her og nu og om, hvad det er for nogle tiltag, der skal sættes i søen, går i gang her i løbet af foråret.
Jeg forventer, at de bliver afsluttet inden sommer – håbet er jo lysegrønt.
Med hensyn til de dele, der vedrører vuc-sektoren og emu-sektoren, vil vi i hvert fald have påbegyndt dem på den her side af sommerferien.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-03-25:
Analysen kunne jo i virkeligheden så gennemføres forholdsvis hurtigt, for jeg deler jo ministerens opfattelse af, at der ligger rigtig meget data på det her område.
Der er mange af aktørerne, som har budt ind.
Spørgsmålet er at få det samlet, og så kan vi begynde at behandle det politisk set.
Så kunne ministeren ikke sætte lidt ord på tidsperspektivet i det her?
Jeg har noteret mig de her forskellige emner, som ministeren har listet op her.
Hvornår er det, vi begynder at få politiske drøftelser på det her område?
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Ja, om end det også kan synes vanskeligt, at de 100, 200, eller hvor mange det nu måtte være, mennesker, som trods alt må anses for formentlig at være meget forskellige, også meget forskellige i deres politiske ståsted, kunne finde fælles løsninger.
Men jeg synes jo faktisk, at borgerforslagsordningen er med til at gøre, at vi politisk også forholder os til nogle af de svære debatter.
Eksempelvis har vi jo, om ikke hvert år, så tæt på, et borgerforslag omkring omskæring.
Det er jo ikke sikkert, at vi ville få det forslag, hvis ikke vi havde en borgerforslagsordning.
Så på den måde synes jeg egentlig, at der allerede nu i borgerforslagsordningen er mulighed for, at man kan trække nogle tematikker ind, som man ellers politisk ikke ville drøfte, fordi det måske kan være lidt ømt.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i, altså at www.borgerforslag.dk er med til at puffe til nogle debatter, som vi måske ikke af os selv ville have rørt ved, eksempelvis omskæring af drengebørn.
Det er sådan et meget, meget konkret eksempel.
Men tilbage til borgertinget: Det, vi så i Irland, hvor man arbejdede med hele abortspørgsmålet i et meget, meget katolsk land, var at, det endte med en legalisering af abort.
Årsagen var jo, at man havde haft det her borgerting, og det havde ændret befolkningens opfattelse af, hvordan tingene hænger sammen.
Så én ting er, at vi kan blive inspireret herinde, eksempelvis af www.borgerforslag.dk; en anden ting er, at borgertinget simpelt hen også er med til at højne både forståelsen og diskussionen ude i befolkningen.
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Egentlig var der jo ikke et decideret spørgsmål, men jeg vil bare kvittere for tankerne.
Uden at ville lægge hånden på kogepladen – det har vi heller ikke for vane, når der ikke er finansiering med i det; når man præsenterer sit finanslovsforslag, er det det, man står på mål for – vil jeg sige, at vi jo gerne står til rådighed for at fortsætte diskussionen, og jeg synes, det giver god mening at tage den i Udvalget for Forretningsordenen, hvor vi jo i forvejen har en række andre drøftelser.
Vi har eksempelvis drøftelserne i relation til Granskningsudvalget, hvor vi jo har diskussionen om, om vi har fundet den rigtige model.
Altså, har vi rent faktisk en model, som er funktionel, og virker den, og hvordan ser de ud i de andre nordiske parlamenter, og er der noget der, man kan blive inspireret af?
Så diskussionen er jo levende, og det bør den blive ved med at være.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Tak for det.
Det synes jeg er rigtig godt, også det her med, hvad forskellen er, fordi det jo netop er noget helt andet end et borgerforslag, hvor man kan få en sag ind.
Men det her handler om, at man netop mødes.
Det kunne også være, hvordan vi når 70-procentsmålet, eller hvordan vi når til 80 pct.
Og så skal der selvfølgelig være et fagligt grundlag for det.
Når vi ikke har finansieringen, er det jo, fordi det her er i Folketingets regi – ligesom med klimaborgertinget, der også bliver finansieret herfra.
Så det må vi kunne løse, hvis vi sætter os sammen i Udvalget for Forretningsordenen.
Men jeg vil egentlig mest høre refleksionerne over det her med, at man faktisk sætter folk til at prioritere sammen, altså hvad ordføreren tænker det kunne løfte, eller om ordføreren tænker, at det kunne løfte noget.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
De fleste af os får jo masser og masser af henvendelser, og de fleste af os svarer også ordentligt på dem, og jeg gør det også personligt.
Det, der bl.a. er idéen med borgertinget – der er mange gode ting ved et borgerting – er jo at styrke borgernes politiske engagement og lyst til at indgå i politiske diskussioner og komme med politiske løsningsforslag.
Ordføreren ved jo også, at vi tidligere i debatten i dag ad flere omgange har diskuteret, hvorfor der er så få, der har lyst til at være medlem af et politisk parti.
Altså, vi er under 4 pct. i dag, der har lyst til at være medlem af et politisk parti.
Hvad med de andre 96 pct.?
Hvordan kan vi engagere dem, og hvordan kan vi styrke deres politiske engagement og opbakning til de politiske diskussioner?
Det er jo bl.a. det, der er omdrejningspunktet for borgertinget.
Så hvad tænker ordføreren om det – altså at fokus faktisk ikke er på os?
Fokus er på borgerne, og måske kan borgerne rent faktisk komme med nogle bedre idéer end dem, vi får herinde i salen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Jeg forstår udmærket hensigten med det, man gerne vil hen til.
Men jeg tror også, man giver en eller anden falsk forhåbning.
Altså, hvis man laver et borgerting med 100 mennesker, eller det kan også være 200, så giver man selvfølgelig et større engagement til dem, men hvad så med resten?
Jeg tror, man skal tale sig mere ind i en anden model.
I dag er der jo folk, der bliver medlem af Danmarks Naturfredningsforening og så ad den vej påvirker politikerne, fordi de også melder ind med høringssvar og kontakter os og har samråd og alle mulige ting med os herinde.
Nogle melder sig ind i Landbrug & Fødevarer og påvirker politikken ad den vej og giver input til os.
Nogle kommer bare som enkeltpersoner.
Altså, hvis der er en person, der kommer og overbeviser hr. Uffe Elbæk om en god idé, skal der jo ikke flere personer til.
Så kan det komme ind i Folketingssalen.
Så jeg synes, det bliver lidt misvisende, hvis man tror, at fordi vi udpeger måske 100 mennesker eller 200 mennesker til et borgerting, så er der et kæmpe engagement.
Ja, det er der for de 100 eller 200, men hvad så med resten?
Hvorfor ikke motivere folk til at være aktive i alt muligt foreningsliv, i civillivet derude, at blive medlem af et parti eller lave borgerforslag, deltage i folkemøder.
Der er jo virkelig mange gode måder, man kan påvirke os på, og det gør folk også, heldigvis.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg har bare lyst til at sidde i lang tid og diskutere det her med ordføreren, men vi har jo kun 30 sekunder, så det bliver i overskrifter.
Men det, der jo er det særlige ved et borgerting, er for det første, at folk ikke er partirepræsentanter, for det andet, at de afspejler den mangfoldighed, der er i samfundet, og dermed også har meget forskellige holdninger til en given problemstilling, og for det tredje, at deres opgave er at nå konsensus.
Det er jo milevidt fra den dynamik, som ordføreren kender her fra salen og også i vores egne partier.
Derfor ser man jo også af erfaringerne fra borgerting rundtomkring i verden, at borgerne faktisk har et højere ambitionsniveau end deres folkevalgte politikere.
Der sker et eller andet, når man på tværs af holdninger faktisk skal træffe en konsensusbeslutning, og det er bare en anden dynamik.
Kan ordføreren se en værdi i den dynamik, og kan det eventuelt inspirere det arbejde, vi har herinde i Folketingssalen?
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Uden at nå derhen, hvor det er, at vi stemmer for forslaget, vil jeg bare sige, at det kan det selvfølgelig.
Og man ser det jo også tit, når eksempelvis en regering holder topmøde, hvor det er, at man bringer forskellige interessenter sammen omkring en given problematik eller en given udfordring; så er det jo netop for at få de forskellige synspunkter.
Så det kan da helt sikkert noget, og det kan man jo godt i større grad lade sig inspirere af.
Netop fordi vi jo har de drøftelser omkring Granskningsudvalget, kunne det da være interessant at se, om man i det regi kunne finde en måde, hvorpå man gransker og fører sin kontrol med regeringen, som man nu engang har til opgave, hvor man kan lade sig inspirere af andre måder at gøre det på fra de nordiske lande.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Det kunne jo være, at man havde sat sig ned og drøftet, hvordan vi får flere solceller på tagene, på alle offentlige tage.
Det er sådan noget, jeg ved der er en hel gruppe af borgere, der går op i nu.
Så det kunne handle om, om det er noget, som Folketinget vil kunne arbejde med.
Det kunne også være, at det var en langt mere abstrakt problemstilling: Hvordan kommer man tidligere ind i processen i forhold til at regulere psykiatrien?
Jeg kunne forestille mig mange forskellige ting, som det her borgerting ville kunne interessere sig for.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Allerførst vil sige, at det er dejligt, at der kommer den melding fra Konservative.
Det lover rigtig godt.
Grunden til, at jeg rejser mig op, er, at der jo er en distinkt forskel på www.borgerforslag.dk og borgerting.
Jeg er jo om nogen glad for www.borgerforslag.dk.
Det kan noget helt særligt.
Man kan samle en masse mennesker omkring sin egen idé, og den får man så mulighed for at fremføre over for os.
Men et borgerting har jo en helt anden intention og også dynamik, for borgertinget består af, lad os sige 100 udvalgte, repræsentativt udvalgte, medlemmer, som ikke sidder der i kraft af et partitilhørsforhold.
Det, der er ambitionen, er, at de med den mangfoldighed og de perspektiver, som der er i den her gruppe, i konsensus bliver enige om at anbefale en bestemt løsning eller flere løsninger på en given problemstilling.
De eksempler, vi har set i udlandet, er jo, at man har taget nogle meget konfliktfyldte tematikker op, som man så skal prøve at finde en konsensus omkring, og det er der, styrken ligger: Hvis den gruppe mennesker kan blive enige om en løsning på noget, der er rigtig svært, så kunne det måske give inspiration til os herinde i salen.
Ikke overraskende er jeg jo enig, for det er et fælles forslag.
Jeg vil bare sige fra Frie Grønnes side, at vi var rigtig glade for, at Radikale gik med ind i det og ikke mindst var med til at opkvalificere det.
For noget af det, der er det nye, i forhold til da vi fremsatte det første gang, er jo, at der er en meget tydelig forankring i og forpligtelse i forhold til Folketinget.
Jeg vil bare give en cadeau for det.
Det var Radikales meget markante ambition, der kom igennem der.
Det var fuldstændig rigtigt set.
For hvordan sikrer vi, at Folketinget vil tage de anbefalinger, som et givet borgerting kommer til os med, alvorligt?
Og hvordan sikrer vi, at det kommer ind i det øvrige udvalgsarbejde og de debatter, vi har her i salen?
Så jeg var bare rigtig, rigtig glad for den der understregning af den forankring i Folketinget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Tusind tak.
Og lige præcis forankring i udvalgsarbejdet er vigtigt.
For hvordan er det, at vi hver for sig på vores ordførerområde tager det her alvorligt?
Det er også et arbejde, der pågår, også i hele EU-sammenhængen, altså hvordan man kommer tidligere ind i de beslutningsprocesser.
For det handler også om vores europæiske demokrati.
På samme måde forsøger vi at forankre det her, så det forpligter mere.
Så tak for anerkendelsen.
Jeg sætter også stor pris på samarbejdet.
Og når vi går ind i noget i Radikale Venstre, gør vi det helhjertet.