runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2016-10-06:
Det undrer mig egentlig, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er i så dårligt humør i dag.
Det er der da ikke nogen grund til.
Det synes jeg da overhovedet ikke at der er nogen grund til.
Angående vækstspørgsmålet: Vi kan forhåbentlig blive enige om, at det endog er meget tvivlsomt, hvad effekterne af en topskattelettelse er, punkt 1.
Punkt 2: Hvis vi er enige om på tværs af en række forskellige politiske partier, at vi har en vækstudfordring, og det har vi jo, al den stund at regeringen har nedskrevet sin egen vækstvurdering fire gange i træk, så kunne vi gå i gang med at løse den vækstudfordring.
Vi ved jo, at vi kommer til at mangle faglært arbejdskraft.
Vi ved også, at dygtige faglærte ikke falder ned fra himlen, at det er nogen, man skal uddanne.
Jeg tror, at det er en decideret vækstdræber, for nu at sige det meget direkte, hvis ikke vi evner at opkvalificere den danske arbejdsstyrke til at kunne modsvare de udfordringer, der er i dansk erhvervsliv.
Så hvis man endelig vil understøtte væksten, skal man jo være sikker på, at vi, i det øjeblik virksomhederne har behov for at ansætte en ny medarbejder, har en medarbejder, der præcis har de kompetencer.
Det vil i mine øjne og i vores øjne være det allerallerbedste sted at starte, når vi taler vækst.
Så kan vi komme tilbage til det mere erhvervspolitiske efterfølgende, for der har vi selvfølgelig også ideer
Jeg tror sådan set, at et af de steder, hvor vi kan nå hinanden, er i vækstspørgsmålet.
Regeringen har lagt nogle vækstinitiativer frem, og vi har lagt nogle vækstinitiativer frem.
Jeg tror faktisk godt, at vi kan finde hinanden.
Så inden man forsøger at skille os helt ad på det punkt, vil jeg egentlig bare komme med en appel om, at vi forsøger at lave en god aftale om dansk erhvervspolitik, og dermed et positivt ønske om en fortsat BNP-vækst.
Hvis vi taler om BNP-vækst, synes jeg, at der er grund til at sige flere ting.
For det første bør vi jo sådan set kunne samles om at have et ønske om at have en mere positiv tilvækst i dansk økonomi og derfor ikke alene have en diskussion om råderummet, men have en diskussion om, hvordan vi samlet set gør kagen større.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-10-06:
Tak for det.
I 1978 får »Olsen-banden går i krig« premiere.
Kort fortalt handler plottet om, at EF, som det var på daværende tidspunkt, vil gøre Danmark til et ferieparadis for Fællesmarkedet, for politikerne her har nemlig fejlet.
Danskerne skal arbejde som skopudsere, folkedansere og statister i en moderne nordeuropæisk udgave af Frilandsmuseet.
Sagen er, vil jeg sige til fru Mette Frederiksen, at danskerne ikke ved god besked.
For at hjælpe lidt på vej har jeg spurgt skatteminister Karsten Lauritzen om, hvordan BNP-effekten vil være af de to planer, »Helhedsplan – For et stærkere Danmark« og »Stol på Danmark«, og svaret er klart.
Med de initiativer, regeringen fremlægger, vil man skabe et merprovenu på over 45 mia. kr., hvorimod Socialdemokratiets plan maksimalt vil bidrage til den danske velfærd med 4 mia. kr.
Er det et tal, som man ud fra de planer og initiativer, man har fremlagt i »Stol på Danmark«, kan anerkende?
Mette Frederiksen (S), 2016-10-06:
Det kan være, vi skal bede om justitsministerens deltagelse i den her diskussion, men jeg vil tro, med den viden, der foreligger, at det ikke vil være foreneligt med de forpligtelser, vi har i det europæiske samarbejde.
Og vi har jo haft den her diskussion tidligere.
Vores udgangspunkt er, at vi accepterer og anerkender de internationale spilleregler, der er, men det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke også er ting inden for det, vi kan diskutere.
Et rigtig godt eksempel på det er jo, at jeg kan forstå, at vi er blevet underkendt i at kunne separere mindreårige børn, der er blevet gift med en voksen, fra den voksne på danske asylcentre.
Det er da i mine øjne – for nu at sige det meget direkte – helt forfærdeligt, hvis det er rigtigt, at det er en konvention, der beskytter voksne mænd i et samliv med et mindreårigt barn i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Socialdemokratiet har den opfattelse, at der kommer for mange nu, og at man skal have antallet længere ned.
Er det efter Socialdemokratiets opfattelse for mange?
Efter Dansk Folkepartis opfattelse er det for mange.
Hvis man mener, det er for mange, så må man jo nødvendigvis gå i gang med at gennemføre nye tiltag, nye stramninger.
Så spørger jeg ind til et konkret forslag, vi har fra Dansk Folkepartis side, om at afvise asylansøgere ved grænsen.
Så spørgsmålet er sådan set: Mener Socialdemokratiet, at der kommer for mange?
Og hvis man mener det, må man jo være med til nye tiltag, som får tallet endnu længere ned.
Vil man det?
Mette Frederiksen (S), 2016-10-06:
Jeg må sige, at ligesom jeg ikke kan følge nogens ønske om at lempe for at lempe, har jeg heller ikke et ønske om at stramme for at stramme.
Jeg mener, vi skal føre den udlændingepolitik, der er den rigtige, og det vil sige løse de konkrete problemer, der er, og selvfølgelig sørge for – og det er det, der er det afgørende – at der ikke kommer flere hertil, end vi faktisk også evner at integrere.
Et sted, vi har behov for at rykke, er lige præcis der, hvor det angår integrationen.
For vi må jo bare være ærlige og sige, at det stadig væk er sådan, at for gruppen af ikkevestlige flygtninge og indvandrere er erhvervsfrekvensen alt, alt for lav.
Det giver os nogle økonomiske problemer – det er til at tage og føle på – men det giver også andre problemer.
For det er jo det, der er med til at understøtte, at der etableres parallelsamfund; det er det, der bl.a. medfører en manglende ligestilling mellem mænd og kvinder og for nogles vedkommende også en afstandtagen til det danske samfund.
Så vi skal have fuld turbo på integrationen, og der må man i mine øjne ikke være romantiker, for det er en svær opgave, men det er der, hvor vi for alvor har behov for at få rykket nogle ting, hvis vi skal have det her samfund til at hænge sammen.
Martin Henriksen (DF), 2016-10-06:
Tak for det.
Fru Mette Frederiksen svarede på hr. Peter Skaarups spørgsmål om, hvordan man vil håndtere en situation, hvor fru Mette Frederiksen blev statsminister og så skulle have opbakning fra Alternativet, Radikale, Enhedslisten og SF til at fastholde en nogenlunde stram udlændingepolitik.
Og held og lykke med det, hvis det måtte ske.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge ind til noget andet: Hvor mener Socialdemokraterne – hvis man mener det – at der er behov for at stramme yderligere op på udlændingepolitikken?
Vi mener jo f.eks. fra Dansk Folkepartis side, at der skal være mulighed for, at man kan afvise asylansøgere ved grænsen, inden de kommer ind, og så vil asylansøgerantallet jo af gode grunde falde massivt.
Så har Socialdemokratiet en ambition om, at asylansøgerantallet kommer længere ned, og hvis ja, hvordan ønsker man så at bidrage til, at det sker?
Mette Frederiksen (S), 2016-10-06:
Men svaret er nej.
Svaret er nej.
Jeg tror ikke på det.
Jeg tror simpelt hen ikke på det.
Derfor bliver vi nødt til at få den her diskussion meget, meget tættere på virksomhedernes virkelighed.
Hør nu efter, hvad det er, de siger derude.
Hvad siger de små og mellemstore virksomheder?
De bliver ved med at gentage: Adgang til risikovillig kapital er afgørende for, om vi kan vækste eller ej.
Hvad er det, både små og mellemstore og for den sags skyld også nogle af de større virksomheder siger?
Det er: Vi bliver nødt til at investere i vores produktionsapparat for at kunne hæve produktiviteten.
Hvorfor går vi så ikke ind og sikrer bedre afskrivningsmuligheder for det?
Kom nu meget, meget tættere på den virkelighed, der er derude, i stedet for at blive i et ideologisk funderet tårn, hvor man tror, at topskattelettelser er svaret på alt, ligegyldigt hvad vi spørger om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Og det kan man svare på ved at sige: Ja, krone for krone er det bedste for væksten topskattelettelser.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-10-06:
Jeg vil da gerne kvittere for de pæne ord om vækstdelen i planen.
Men jeg synes ikke desto mindre, at der er meget stor forskel på de 45 mia. kr. i regeringens plan og de maksimalt 4 mia. kr. i Socialdemokratiets.
Det skyldes måske, at »Stol på Danmark« ikke indeholder nogen af de her, skal vi kalde det vitale reformelementer, som både fru Mette Frederiksen og daværende statsminister fru Helle Thorning-Schmidt i sidste periode var fortalere for: arbejdsmarkedsreformer, skattereformer og strukturelle reformer.
Kan fru Mette Frederiksen på den baggrund bekræfte, at man i Socialdemokratiet antager sådan et nationalitetsskifte, når man bevæger sig fra regering til opposition?
Det virker lidt, som om man, da man var i regering, havde en tysk tilgang, mens man i opposition måske har en lidt mere græsk tilgang til det at lave politik.
Mette Frederiksen (S), 2016-10-06:
Skulle vi nu ikke lige finde kammertonen frem?
Det er måske lidt mærkeligt, at det er mig, der skal minde om det, men Venstre har faktisk ikke flertal for sin plan.
Vi har jo gennemført arbejdsudbudsreformer.
Vi har sådan set i fællesskab sikret, at beskæftigelsen kommer til at stige med – og hold nu fast – 200.000 frem til 2025.
Vi skal nu være sikre på, at de 200.000 faktisk også matcher de job, der er, og så i øvrigt sikre, at der er en fortsat vækst i dansk økonomi, bl.a. gennem en målrettet vækstreform.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Nu kan man sige, at som kinesiske statsoverhoveder bliver budt velkommen i Danmark – det havde vi meget diskussion om – tror jeg næppe, man sætter en kinesisk forbindelsesofficer ude på en gang på en træstol.
Men nok om det.
Det er jo bare for at illustrere, at Europol har en interesse i at have samarbejde med rigtig mange.
Europol har en interesse i at afdække kriminelles adfærd hen over grænserne.
Hvorfor skulle den interesse pludselig ikke være til stede, fordi Danmark ønsker at opretholde retsforbeholdet?
Det er jo det, der i virkeligheden er sagen.
Hvorfor skulle Europol ikke have nøjagtig den samme interesse som før den 3. december sidste år i, at der findes en løsning for Danmark, der gør, at dansk politi stadig væk er tilknyttet Europol?
Så længe den logik er der og man kan lave aftaler med Brasilien og Kina og alle mulige andre lande, kunne man så ikke lave en aftale med Danmark, som i dag er med i Europol?
Det er det, vi mener er den logiske ting i det her, og det er derfor, vi insisterer på, at det må kunne lade sig gøre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg kan i den grad bekræfte, at der bliver arbejdet særdeles hårdt på det her fra både Justitsministeriets og Udenrigsministeriets side.
Når jeg spørger om det, er det, fordi medlem af Europa-Parlamentet for Dansk Folkeparti hr. Morten Messerschmidt for et par dage siden udtrykte, at nu havde Kina fået en samarbejdsaftale med Europol, og så var det vel heller ikke noget problem for Danmark.
Så vidt jeg har forstået, indebærer aftalen med Kina i al væsentlighed, at man har en forbindelsesofficer siddende på en stol et eller andet sted ude på en gang.
Det er vel ikke ligefrem den type aftale, man ønsker Danmark skal have, men nærmere det, som hr. Kristian Thulesen Dahl nævner, nemlig at der er adgang til registrene.
I parentes bemærket
tror jeg ikke, kineserne har det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Vi ser gerne, at der bliver lavet en aftale med EU om Europol, der gør, at dansk politi kan være så tæt som muligt på Europol, som det nu kan lade sig gøre, så de kan trække oplysninger, give oplysninger om kriminelles adfærd.
Vi har stadig væk ikke kunnet finde nogen argumenter for, at det ikke skulle kunne lade sig gøre at finde en forståelse.
Hvem skulle have en interesse i, at der ikke kan findes en løsning på det her spørgsmål?
Vi deler opfattelsen af, at det er godt, hvis Danmark kan blive ved med at være tilknyttet Europol.
Det går vi ud fra at der arbejdes intenst på.
Vi kan se på de seneste udtalelser, der er kommet fra regeringens ministre, at man stadig væk arbejder på at få en aftale på plads.
Vi ser også frem til, at det måtte lykkes.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Og tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for talen.
Der er mange udfordringer, vi ser ens på.
Der er måske et par af løsningerne, vi måske ser ens på.
Med al den ballade, der har været her den seneste tid, skal jeg simpelt hen bare have bekræftet, om hr. Kristian Thulesen Dahl deler det ønske om at være så tæt på Europol, som det overhovedet er muligt, for dansk politi.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-06:
Tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om Dansk Folkepartis holdninger til topskattelettelserne.
Vi taler jo tit rigtig meget om kravene fra ham, der nu er blevet døbt Dynamitanders, om topskattelettelser på 5 pct. hele vejen op.
Jeg har hørt, at Dansk Folkeparti siger, at det vil de ikke finde sig i, det lover Dansk Folkeparti ikke at lægge stemmer til.
Det synes vi jo i Enhedslisten trods alt er noget i en tid, hvor tusindvis af mennesker bliver ramt af det kontanthjælpsloft, som Dansk Folkeparti har lagt stemmer til.
Men det er jo ikke den eneste mulighed.
Regeringen har jo sådan set også fremlagt et forslag om topskattelettelser.
Det går godt nok ikke helt så langt op, men det er skattelettelser, som giver kassemedarbejderen nogle få hundrede kroner i hånden og dem, som tjener rigtig mange penge, over 20.000 kr. i hånden.
Er det en løsning for Dansk Folkeparti?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Vi må se, hvilke initiativer det bliver nødvendigt at tage for at sikre det.
Vi har en klar forventning om, som jeg også sagde før, at tingene kommer på plads, og at de kommer på plads i lyset af det, et flertal i Folketinget blev enigt om tilbage i juni.
Det gælder også hensynet til, hvor mange penge der kommer ind i Togfonden DK.
Vi har haft den holdning hele vejen igennem, at man ikke kan bruge flere penge, end der kommer ind, og så må man lave det i en takt, så det fungerer.
Det er min klare forventning, at det kommer på plads.
Det kan komme på plads, ved at man på regeringskontorerne finder ud af, at det må man hellere gøre.
Og det er klart, at ultimativt har vi altid i Folketinget muligheden for at stille ændringsforslag, hvis det måtte blive nødvendigt i sidste ende.
Benny Engelbrecht (S), 2016-10-06:
Tak for den anerkendelse.
Vi deler den naturligvis også.
Når jeg læser regeringens finanslovsforslag, bliver jeg en kende bekymret, for der har man ikke indregnet de konkrete elementer.
I 2017 er det blot 10 mio. kr., men i overslagsårene er det så yderligere beløb.
Derudover har vi jo så en finansminister, der selv har siddet og fiflet lidt med nogle beregninger, åbenbart, af det socialdemokratiske udspil til 2025-forhandlingerne.
I den forbindelse har man simpelt hen regnet 1,7 mia. kr. forkert, til trods for at Finansministeriet selv har regnet på, hvad Togfonden DK kræver frem til 2020.
Jeg skal bare bede hr. Kristian Thulesen Dahl om at bekræfte, at Dansk Folkeparti også er med til at stille ændringsforslag til finansloven, så Togfonden DK indarbejdes efter den aftale, vi indgik den 30. juni.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Det er soleklart, at vi stemte i juni, og vi fik en idé om, hvordan man kan håndtere det her, i lyset af at vi respekterer, at der havde været et serviceeftersyn af, hvor mange penge der kommer ind i Togfonden DK, og at man ikke kan bruge flere penge, end man har.
Hvordan kunne vi så tilrettelægge det?
Der blev lavet en aftale om det, og det er klart vores forventning, at den aftale bliver efterlevet af regeringen, også selv om den ikke er en del af det, at det bliver en del af finansloven for næste år.
Det er klart, at vi også mener, at den afstemning, der fandt sted i juni, tog hensyn til, at man netop bruger pengene, i takt med at de kommer ind, og derfor er der også styr på den del.
Så jeg kan bare sige til hr. Benny Engelbrecht, at jeg deler forventningen om, at det kommer på plads her i efteråret.
Benny Engelbrecht (S), 2016-10-06:
Tak, formand.
Det er jo vigtigt i et parlament, at der er respekt for folkestyret, herunder også, at de forlig, som er blevet indgået, og som der er flertal for, består og respekteres af den til enhver tid siddende regering.
I den forbindelse har Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet og en række andre partier i Folketinget jo en aftale om det, der hedder Togfonden DK.
Aftalen blev indgået den 30. juni i år og skulle imødekomme nogle af de investeringsudfordringer, som regeringen havde.
Jeg skal sådan set blot i dag bede hr. Kristian Thulesen Dahl om at bekræfte, at der altså er et flertal bag Togfonden DK, og at vi har en forventning om, at regeringen efterlever forlig, som består, også selv om regeringen ikke er en del af dem.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-06:
Det er mit første svar.
Mit andet svar er, at jeg heller ikke synes, at der er nogen specielt god grund til, at der skal være en lang vej ned i beløbet fra dem, der har et arbejde, og til dem, der har været så uheldige at få en fyreseddel.
Det kan godt betale sig at arbejde, som det er i dag.
Det er en lillebitte gruppe af mennesker, som ikke har et højere beløb i vente ved at få et arbejde i stedet for at være på kontanthjælp.
Og det sjove ved den lillebitte gruppe af mennesker er, at de jo alligevel arbejder.
De er alligevel i arbejde – langt hovedparten af dem.
Så det der med, at det skal kunne betale sig at arbejde, holder ikke.
Men nej, jeg synes heller ikke, det er meningen, at hvis man får en fyreseddel, skal der være en lang vej ned i beløb.
Tværtimod skal man jo have tryghed ved at vide, at selv om man bliver fyret eller får en sygdom, kan man blive boende og opretholde en nogenlunde levestandard.
Mette Frederiksen (S), 2016-10-06:
Vi bliver altså nødt til lige at repetere historien – jeg synes ellers lige, jeg havde gjort det.
Det er regeringen, der har foreslået at sætte skatten op for at finansiere PSO'en.
Det kan jo ikke nytte noget, at Venstres ordfører siger, at det er der nogle andre der har fundet på.
Vi har endda en etpartiregering.
Så lykkedes forhandlingerne ikke i foråret.
Det syntes vi sådan set var ærgerligt.
Der er et fortsat tilsagn fra nogle partier, og det kunne man jo også glæde sig over, om løbende at lave aftaler med den her regering – for det kan jo knibe lidt nogle andre steder.
Der er et fortsat tilsagn fra os om at finde en løsning i forhold til PSO'en.
Hvad angår de andre ting, hr. Jacob Jensen nævner, er svaret det samme, som det er til Enhedslisten, nemlig at der jo kan være mange ideer til ting, man ønsker at gøre anderledes, men vi udsteder ikke nogen check uden at være sikker på, at der er dækning for den.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-06:
Tak for det, og jeg beklager.
[Jeg skal på vegne af Enhedslisten fremsætte følgende:] Forslag til vedtagelse
Derfor vil partiet bag nærværende vedtagelse tilbagerulle kontanthjælpsreformen.
Folketinget konstaterer, at Danmark har brug for en anden retning.
Vi skal værne om og styrke vores unikke samfundsmodel og ikke gradvist udhule og afvikle den.
Vi skal udvikle vores fælles velfærd, styrke den grønne omstilling, begrænse ulighed, sikre bedre hjælp til nedslidte, skabe et mere rummeligt arbejdsmarked, skabe flere job og praktikpladser og styrke opkvalificering og uddannelse.
Folketinget opfordrer til, at regeringen fører en politik, der sikrer et socialt retfærdigt sikkerhedsnet og en bæredygtig udvikling i stedet for uddannelsesnedskæringer og velfærdsbesparelser for de borgere, der i forvejen har mindst.«
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Jeg tror heldigvis ikke, det kommer bag på nogen af mine kære kollegaer her i Folketinget, at et parti vil kæmpe for sine politiske sager, herunder også for en helt anden måde at behandle flygtninge på, der kommer til vores land, og folk, der bor her, i forhold til familiesammenføring osv.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Og tak til ordføreren for talen – altid inspirerende.
Jeg har et spørgsmål, der relaterer sig til noget så jordnært som det, der stod i Berlingske Tidende den 22. september – det er trods alt ikke så lang tid siden.
Der stod, at Alternativets formand, hr. Uffe Elbæk, ligesom hr. Morten Østergaard gør det klart, at partiet ønsker en ny og mere lempelig udlændingepolitik i tilfælde af et regeringsskifte.
Hans betingelse for at pege på Mette Frederiksen som statsminister er, at hun stiller sig i spidsen for, og jeg citerer: et projekt med den rigtige retning i klima- og ulighedsspørgsmålet.
Og så står der videre, at under det sidste punkt hører bl.a. udlændingepolitikken, og den skal have, og jeg citerer, en markant anden retning end under Venstreregeringen, altså en markant anden retning i udlændingespørgsmålet.
Vil hr. Rasmus Nordqvist ikke være rar at fortælle Folketinget, hvad der ligger i kravet om en markant anden retning i udlændingepolitikken, som skal opfyldes ved et regeringsskifte?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Altså, hallo – som der blev sagt – hallo, vi ved fra Finansministeriet, at topskattelettelser giver vækst, mest vækst pr. krone.
Hallo, vi ved fra Det Økonomiske Råd, at topskattelettelser giver vækst.
Hallo, vi ved faktisk, at Danmark er et af de mest lige lande i verden.
Halli hallo, Enhedslisten bliver nødt til at komme tilbage til den virkelighed, som alle vi andre befinder os i.
Det nytter ikke noget bare at sige hallo og så opfinde sine egne fakta.
Sådan fungerer verden ikke.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-06:
Det, jeg ville ønske – og jeg er med på det der med fodbold; det er okay, vi kan se det i fjernsynet og alt muligt andet, fair nok – var, at vi fik noget realisme ind i diskussionen.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll bliver bare ved med at stå og påstå, at topskattelettelser automatisk skaber vækst.
Altså hallo, I fjerner finansieringsgrundlaget for vores offentlige sektor, og så siger I, det skaber mere velfærd.
Det er da noget frygtelig, frygtelig vrøvl, og det har i øvrigt været forsøgt de sidste 20-30 år.
Det eneste, der er sket, er, at uligheden er vokset og toppen har fået mere.
Man kunne jo være ærlig og sige, at det er det, man gerne vil have.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Jeg er ikke så god til fodboldmetaforer, vil jeg gerne starte med at undskylde.
Jeg har aldrig været særlig talentfuld inden for det gebet.
Det, som er pointen, er, at Finansministeriet jo har regnet på de her ting – det Finansministerium, hvis regnemetoder Socialdemokraterne vistnok anerkender lidt endnu, som SF anerkendte, da de sad i regering, og som alle partier på højre side i Folketingssalen også gør, men som den alleryderste venstrefløj åbenbart ikke gør.
Og de siger, at der ikke er noget sted, hvor man får så meget vækst pr. krone, som ved topskattelettelser – topskattelettelser.
Det kan godt være, at fru Pernille Skipper ønsker et nyt finansministerium og nogle ultrasocialistiske regnemetoder, men det kommer ikke til at ske.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-06:
Tak for det.
Så er der jo en chance mere for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kan svare på spørgsmålet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at tale om de her topskattelettelser, for det ser ud, som om det gibber lidt i hr. Simon Emil Ammitzbøll, hver gang vi er nogle, der siger, at topskattelettelser nok ikke er vejen frem til den der forkromede vækst og landet, hvor solen altid skinner smukt – som det nærmest lyder, når Liberal Alliance taler.
Så er det, man nogle gange godt kan få en idé om, at neoliberale som hr. Simon Emil Ammitzbøll selv tænker topskattelettelser på samme måde, som AGF-fans hele tiden tror, at de også vinder næste gang.
Topskattelettelser er jo ikke vejen til vækst.
De sidste 20-30 år har man prøvet med afgifter og skattelettelser i toppen.
Det har gjort, at man har ophobet en masse penge og øget uligheden.
Men væksten er ikke steget.
Er det ikke korrekt?
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-06:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke kan det, og det var også derfor, jeg udtrykkeligt spurgte på en anden måde.
Jeg spurgte: Snakker vi den her valgperiode?
Og hr. Simon Emil Ammitzbøll må jo selv have gjort sig nogle overvejelser, når hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, at det ikke skal vare for længe.
Altså, medmindre det var tom snak, må der jo ligge en eller anden overvejelse om, hvad der menes med »for længe«.
Menes der inden for den her valgperiode?
Menes der inden for 2025-perioden?
Eller menes der på den anden side af 2025-perioden?