runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2020-05-07:
Da vores ordfører på området, hr. Henning Hyllested, ikke kan være til stede, skal jeg prøve, om jeg kan fremføre hans holdning med den sproglige tone, han normalt har – jeg håber, det lykkes.
Det her er jo hjerteblod for Enhedslisten, der i årevis har arbejdet for ordnede forhold for chauffører – og for vognmændene for den sags skyld – på de danske landeveje.
For chaufførerne betyder det, at der bliver en bundgrænse for, hvor ringe de kan blive behandlet.
Det glæder os, når det lykkes.
Det startede med en forligsforhandling efter et meget langt forløb, og siden er der blevet taget hul på at få lavet den her lovgivning, men de politiske forhandlinger har jo taget uger og måneder og hundredvis af mandetimer i forhandlingslokalerne.
Vi tror, der kommer noget godt ud af det her.
Med de indførte kontrolmekanismer, som vi også mener er vigtige at få med, er der håb om, at det bliver lidt nemmere at få håndhævet reglerne, og at misbrug straffes, så det kan mærkes.
I Enhedslisten synes vi, at vi er kommet et stort hjul videre i kampen mod social dumping på landevejene, og vi er derfor glade for, at lovforslaget bliver modtaget så godt.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-07:
Jeg skal bare lige høre ordføreren: Når nu Krifa og KA og Det Faglige Hus siger, at deres overenskomster fuldt ud lever op til de overenskomster, som 3F har, hvorfor skulle det så gøre, at vognmændene ville blive nervøse for at indgå en aftale med f.eks. Krifa, når deres overenskomst er fuldt på niveau med 3F-overenskomsterne ud fra de parametre, der skal være med til at beregne overenskomstniveauet?
Jeg kan ikke se, at det skulle få vognmændene til at blive skræmt væk og til at sige, at de ikke vil indgå aftale med dem, fordi de ikke er godkendt.
De bliver jo godkendt til at leve op til det, når de søger om at få en godskørsel.
Men hvorfor skulle det skræmme vognmændene væk, når de kan se, at den overenskomst, de så vil indgå med Krifa, er fuldt ud på niveau med de andre?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-07:
Tak for det svar.
Jeg forstår stadig bare ikke – men det kan være mig, som er lettere ubegavet – hvorfor der skal være en forskel på en 3F-overenskomst, som er forhåndsgodkendt, og så f.eks. en Krifa-overenskomst.
Det burde man kunne lave på forhånd, således at man ikke stiller de alternative eller de andre overenskomster i en nødsituation, kan man sige, i hvert fald i en situation, hvor der er en eller anden form for uligevægt i forhold til de to overenskomster.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-07:
Jamen først og fremmest vil jeg starte med at takke ordføreren og Det Konservative Folkeparti for også hele vejen igennem at have været konstruktive.
Jeg håber også, at ordføreren har den oplevelse, at jeg som minister og også regeringen har lyttet til de ønsker, der har været.
Og jeg mener faktisk oprigtigt, at vi har løst det problem, som ordføreren skitserer, nemlig ved at indsætte det her nye punkt 3, stk. 2, i § 6, hvori man netop giver muligheden for forhåndsgodkendelse.
Altså, selvfølgelig er det jo sådan – også som jeg kunne fornemme på debatten før – at der er nødt til at være en eller anden form for prøvelse af, om andre landsdækkende overenskomster lever op til det omkostningsniveau.
Men så snart det er prøvet og gjort, så vil de kunne få den forhåndsgodkendelse, som gør, at alle de virksomheder, der er omfattet af den landsdækkende overenskomst, vil kunne få en godskørselstilladelse.
Det er jo i virkeligheden den indrømmelse, om man vil, eller i hvert fald imødekommelse fra regeringens side, som vi ikke bare har givet ordførerens parti, men også en række andre partier, som jeg synes på rimelig vis har fremsat det her ønske.
Derfor er det også med i lovforslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-07:
Mange tak, hr. minister, for den redegørelse, og mange tak for de forhandlinger, vi har været igennem.
Det har været en god og en fin dialog, vi har haft igennem det her.
Kunne ministeren ikke over for mig forsøge at redegøre for, hvordan vi kan løse det her problem?
Hvordan kan vi skabe en administrativ hjemmel, således at alternative landsdækkende overenskomster kan blive forhåndsgodkendt?
Det er jo det, vi går og diskuterer her.
Det er en meget, meget lille del, som ministeren skal give sig på.
Det kunne jeg rigtig, rigtig godt tænke mig at høre om.
Hvad er det, der skal til, for at vi kan løse det her problem?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-07:
Tak for ordet og de anerkendende ord.
Lovforslaget nr. L 185 når ikke ind til kernen af Kurt Beier-sagen, sådan som hr. Bjørn Brandenborg tidligere sagde.
For kernen i den sag var, at de filippinske chauffører var ansat efter gældende regler i et andet EU-land under udstationeringsdirektivet, altså udstationeret til Danmark.
Og det løser det her lovforslag ikke.
Så lige præcis i forhold til Kurt Beier-sagen, er det her forslag altså ren symbolpolitik, der ikke ændrer ved noget.
Det, lovforslaget gør, er jo noget helt andet.
Det gør for det første det, at det underminerer den danske arbejdsmarkedsmodel, og i praksis nationaliserer det jo løndannelsen på transportområdet med udgangspunkt i 3F’s overenskomst, og det er vi selvfølgelig ikke tilhængere af.
For det andet underminerer det princippet om arbejdskraftens frie bevægelighed.
Det er jo allerede sådan, at i en lang række EU-lande kræves der en omfattende dokumentation for løn- og ansættelsesforhold, når man er chauffør på en lastbil.
Nu melder Danmark sig i rækken af lande, der bureaukratiserer og nationaliserer reglerne yderligere.
Vi går hverken ind for en nationalisering af løndannelsen eller underminering af den danske model eller underminering af den frie bevægelighed.
Derfor har vi aldrig nogen sinde været med i den her aftale.
Vi er glade for, at der er flere, der også kan se, hvor dårligt det faktisk er, og det synes jeg er rigtig opmuntrende.
Det sender jo et lidt tydeligere signal om, hvor symbolpolitisk og hvor ringe den her lov faktisk er.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Jamen tak for at få lov at præcisere det.
Ordførerens spørgsmål tyder meget tydeligt på, at ordføreren faktisk ikke har læst lovforslaget, for det, vi faktisk fik presset ind efter benhårdt arbejde undervejs fra både Det Konservative Folkepartis og Nye Borgerliges side, var faktisk, at det her skulle være landsdækkende kollektive overenskomster.
Så ti personer kan ikke bare blive enige om at lave en skrivebordsoverenskomst.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Ja, ja, bragesnakken fortsatte, men svar kom der ikke noget af.
Jeg vil gerne spørge igen: Hvis det bare er, at der skal være en overenskomst, kan fru Mette Thiesen så benytte næste gang, fru Mette Thiesen får ordet, til at forklare, hvad der skal til for at komme på den her positivliste?
Jeg kan høre, at begrebet kollektiv overenskomst bliver brugt.
Betyder det f.eks., at hvis der er en vognmand i Nordjylland, der laver en overenskomst med to chauffører – så er det strengt taget en kollektiv overenskomst – så er det nok til, at den kommer på listen, eller hvor meget skal der til, før man har en kollektiv overenskomst?
Jeg mener, når det nu var så vigtigt, at det ikke måtte komme forbi et overenskomstnævn, der faktisk kan vurdere, hvorvidt det er det eller ej, så må jeg lægge til grund, at det altså er nok, at en vognmand laver en overenskomst med to chauffører.
Så ved vi godt, hvor vi ender henne, nemlig helt nede på bunden af arbejdsmarkedet.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Det undrer mig utrolig meget, at ordføreren kan spørge om det.
Der findes jo utrolig mange rigtig, rigtig gode kollektive overenskomster i Danmark.
Der er nævnt nogle specifikke her: ITD, KA, Krifa.
Altså, der er masser af rigtig gode eksempler på alternative overenskomster, som selvfølgelig skal sikres fuldstændig.
Altså, det her handler om at sikre ordnede forhold for de her chauffører, men det handler altså også om at sikre foreningsfriheden, og det handler så sandelig også om at sikre, at vi har lige og fri konkurrence på det her område.
Og det var det, jeg startede med at sige.
Det her med, at vi står med et helt erhvervs fremtid i vores hænder og man så laver et sjusket lovforslag, hvor der ikke bliver svaret på ret konkrete ting, synes jeg simpelt hen heller ikke er i orden.
Men det er slet ikke i orden, at man går ind og forsøger at give monopol til 3F, og det var egentlig også det, jeg svarede før.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Jeg troede næsten, det var løgn.
Der fik vi i hvert fald lige proportionerne på plads fra Nye Borgerlige.
Nå, jeg har nu et anderledes afdæmpet spørgsmål til fru Mette Thiesen.
Hvad angår det her med, at man med det samme skal have overenskomsterne skrevet ind på en positivliste, er der slet ikke nogen betingelser for, hvad der skal til?
Hvad indgår der i fru Mette Thiesens benævnelse af en kollektiv overenskomst?
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Nej, og det synes jeg sådan set også jeg har præciseret meget, meget tydeligt i starten.
Vi havde alle muligheder for at lave et rigtig, rigtig godt tiltag for netop at komme det her problem til livs.
Samtidig åbner man jo så op for konkret i § 6, stk. 3, punkt 2, at alle andre overenskomster, der bare er forhandlet af de mest repræsentative, hvilket vil sige 3F, sådan set kan få den her godskørselstilladelse.
Det vil altså sige, at 3F i princippet kan forhandle dårligere overenskomster end det overordnede niveau, som der er.
Så nej, vi vil netop sikre ordnede forhold, og det er derfor, vi ikke kan bakke op om det her lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-07:
Jeg forstår godt det, som der bliver sagt, for Dansk Folkeparti havde jo ønsket, at det skulle være skrevet ind fra starten, men det blev så også præciseret, at med ganske få godskørselstilladelser havde man et niveau, hvor man kunne anerkende, at det kom til at stå på hjemmesiden.
Men jeg er lidt usikker på, om Nye Borgerlige egentlig synes, det er en god ting, at man stadig væk skal have mulighed for at køre uden overenskomst til en lavere løn, og om det er det, Nye Borgerlige ønsker.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Tusind tak til ordføreren for at stille det her spørgsmål, for så kan jeg netop præcisere, at det jo i dag er sådan, at de her overenskomster også står inde på Færdselsstyrelsens hjemmeside.
Det er jo præcis det, vi har bedt om.
Man må forhåndsgodkende de her andre kollektive overenskomster, fordi de lever fuldt op til det her, så derfor skal de selvfølgelig stå inde på Færdselsstyrelsens hjemmeside, men de skal ikke gøre det efter en lang sagsbehandlingstid og efter, at det også skal igennem et overenskomstnævn, hvor 3F i øvrigt også er overrepræsenteret.
Det her skal ske fra start af, så man kigger på de vilkår, der er i de overenskomster, og så skal det skrives ind på hjemmesiden med det samme.
Det var sådan set det, vi bad om, og jeg kan heller ikke forstå, hvorfor man ikke har gjort det fra start af, for det ville fjerne rigtig meget usikkerhed i branchen.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-07:
Jeg tror ikke, og jeg ser heller ikke, at der vil være den uligevægt.
Altså, hele lovforslaget er bygget op omkring, at vi lader de mest repræsentative overenskomster sætte retningen for, hvad omkostningsniveauet skal være.
Det gør vi jo mest af alt for at kunne fastsætte et omkostningsniveau over for udenlandske chauffører.
Det skal så også gælde jævnfør EU-retten, i principper osv. for nationale virksomheder.
Når vi så har fastsat det omkostningsniveau ud fra de mest repræsentative, hvilket jo i øvrigt er et velkendt greb, vi har brugt mange gange før – vi gør det i udstationeringsloven, vi har gjort det i vikarloven, vi gør det i cirkulæret for arbejdsklausuler –
så er det derfra, man siger, at så skal der jo være en eller anden form for prøvelse af, hvilke andre landsdækkende kollektive overenskomster der lever op til det niveau.
Og så kan det blive fundet, at de lever op til det niveau.
Jeg håber inderligt, at langt de fleste vil gøre det, for jeg har jo grundlæggende det ønske, at de chauffører, der knokler og lægger mange timer i lastvognene, skal have de bedst tænkelige løn- og arbejdsvilkår, som er aftalt.
I det omfang andre landsdækkende kollektive overenskomster lever op til det niveau, vil de være forhåndsgodkendt.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-07:
Tak for det.
Det er lidt underligt at stå hernede fra ens plads og tale.
Alle former for vold er fuldstændig uacceptabelt, uanset hvem der begår den.
Og som det også tidligere er blevet sagt, skønnes det, at 38.000 kvinder og 19.000 mænd i Danmark har været udsat for partnervold.
Hvor vold mod kvinder har ligget nogenlunde på samme niveau, har man så set en stigning i vold mod mænd.
Når der er vold i en familie, kan det ikke undgås, at det rammer flere, herunder de børn, som lever med vold i familien.
De børn skal have hjælp, uanset om de møder op sammen med mor på et kvindekrisecenter eller far på et mandecenter.
Får de børn den samme hjælp, som hvis de møder op sammen med mor på et kvindekrisecenter?
Hvorfor er det, at man ikke ligestiller kvinder, mænd og børn, så de kan få det samme tilbud om psykologbehandling?
Og hvorfor er det, at man kun har inkluderet kvindekrisecentrene i det her lovforslag?
Jeg synes, det er rigtigt ærgerligt.
Vi vil gerne være med til at gøre det her lovforslag endnu bedre, så det også rammer bredere.
For med det her lovforslag foreslås det, at kommunalbestyrelsen skal tilbyde 10 timers psykologbehandling til kvinder, der får ophold på et krisecenter efter § 109, og tilbuddet kan iværksættes under selve opholdet på krisecenteret eller umiddelbart i forlængelse heraf.
Det er jo rigtig godt, at man vil hjælpe kvinder, der er udsat for vold, og det vil vi også gerne i Dansk Folkeparti.
Tidligere har det jo været sådan, at vi har forhandlet det her bredt i satspuljeregi, men efter nedlæggelsen af satspuljen, er det en af de ting, nu skal over på finansloven.
Når vi snakker om servicelovens § 109, har jeg et ønske, og det er jeg også tidligere kommet med fra talerstolen og under de forskellige ministre, der har været.
I § 109 står der: »Kommunalbestyrelsen skal tilbyde midlertidigt ophold i boformer til kvinder, som har været udsat for vold, trusler om vold eller tilsvarende krise i relation til familie- eller samlivsforhold.
Kvinderne kan være ledsaget af børn, og de modtager under opholdet omsorg og støtte.«
Men hvorfor ikke udvide den paragraf til også at inkludere mænd?
Det har jeg et ønske om.
Vi har også en række spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og så har vi et mål om at forbedre det her lovforslag, så man også skal hjælpe mændene, såfremt de har brug for psykologbehandling.
Der bliver vi nødt til at tænke, at det ikke handler om køn.
Det handler om volden, og det handler om, at man skal have hjælp, uanset hvem man er, hvis man er udsat for vold.
Tak for ordet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-07:
Tak for det.
Med L 173 udmønter vi jo den seneste finanslovsaftale, hvor vi har sat en given portion penge af til formålet, som er med denne lov at sikre, at voldsramte kvinder på krisecentre tilbydes psykologbistand.
I takt med at dette nu bliver den nye standard for hjælpen til kvinder på krisecentre, må jeg mene, at det naturligvis med følgende udvidelser også vil komme til at omfatte tilbud til mænd.
Vi glæder os over dette gode skridt fremad og er parat til at tage flere ved senere lejligheder.
Trine Torp (SF), 2020-05-07:
Tak for ordet.
Jeg vil egentlig lægge ud med at sige tak til de krisecentre og ambulante tilbud, der gør et kæmpe arbejde for at hjælpe de voldsudsatte, både før coronakrisen, men især også nu, hvor krisen holder flere hjemme, og hvor volden i nogle hjem eskalerer.
Med det her lovforslag udmønter vi en finanslovsaftale om at give kvinder på krisecentre mulighed for let tilgængelig adgang til psykologhjælp, idet kommunerne skal tilbyde 10 timer hos en autoriseret psykolog i forbindelse med krisecenteropholdet, og uanset hvor langt opholdet er.
Det sker bl.a. med afsæt i de gode erfaringer, der var fra den forsøgsordning, som var under satspuljen, og som viste, at det var et vigtigt tilbud.
Siden forsøgsordningen sluttede, har tilbuddet manglet, men nu får vi gjort adgangen permanent.
De kvinder, der søger ophold på krisecentre, har først og fremmest taget et stort skridt i at forlade deres hjem – et hjem, som burde være trygt, men som har været fyldt med frygt, hvor volden eller trusler herom har eskaleret, og hvor tiden har været turbulent.
Ud over behovet for at komme i sikkerhed og få rådgivning til at komme ud af volden har de også brug for at bearbejde voldsoplevelser og de reaktioner, de oplever, for at kunne mestre en ny hverdag uden vold.
Og de har brug for at opbygge styrke til at beskytte og drage omsorg for sig selv og deres børn.
I SF er vi generelt meget optaget af at arbejde for, at der bliver nemmere adgang til psykologbehandling uden egenbetaling – ja, allerhelst så vi i SF, at vi helt fik fjernet brugerbetaling, så vi kan få fri og lige adgang dér ligesom til andre sundhedsydelser.
Derfor er vi også glade for hvert et skridt, der kan tages på den vej.
Vi har bl.a. fået indført gratis psykologbehandling til unge mellem 18 år og 21 år med angst og depression, og i forståelsespapiret mellem regeringen og dens støttepartier har vi aftalt, at adgangen til gratis psykologhjælp skal udvides til de 6-24-årige.
Og med den seneste finanslovsaftale blev det så også aftalt at give den her mulighed for kvinder på krisecentre.
Hvert et skridt i den rigtige retning mod lettilgængelig og gratis psykologhjælp til dem, der har brug for det, støtter vi varmt op om og dermed også om det her lovforslag.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-07:
Tak for det.
Kvinder er jo den største gruppe i de her statistikker.
Faktisk skønnes det, at op mod 38.000 kvinder hvert år udsættes for partnervold.
Og i den her coronatid har vi jo virkelig kunnet se, hvordan volden også er eskaleret.
Faktisk siger tal, at dobbelt så mange har henvendt sig til krisecentrene i den her periode.
Nogle gange eskalerer volden yderligere og fører til drab.
Det er jo fuldstændig tragisk og skrækkeligt.
Krisecentrene har rundt omkring i landet været fyldte.
Der er årelange ventelister på behandling og hjælp til både voldsudøvere og ofre rundt omkring i Danmark.
Og de kvinder, der gør ophold på krisecentrene, har ikke haft ret til psykologbehandling og hjælp til at bearbejde deres traumer, som en tilværelse i vold jo selvfølgelig giver.
Det laver vi om på nu, og det er jeg helt utrolig glad for og stolt over at være med til.
Det var et fuldstændig centralt krav for os i Enhedslisten under forhandlingerne af finansloven, at vi fik et tiltrængt og klart nødvendigt løft af krisecentrene og en styrkelse af indsatsen mod vold i Danmark.
Jeg synes faktisk ikke, at det er et velfærdssamfund værdigt, at nogle af de mennesker, som står i den allermest pressede situation, nemlig at være udsat for vold i deres hjem, har mødt en lukket dør, når de har søgt hjælp.
Det kan vi ikke være bekendt.
Vi udvider den ambulante behandling, så flere kan få hjælp over hele landet, og med det her lovforslag sikrer vi så, at kvinder, der gør ophold på et krisecenter, får ret til psykologbehandling og hjælp til at genoptage et liv med familie og venner og arbejde, men væk fra volden.
Selvfølgelig skal vi hjælpe alle mennesker i Danmark, der er udsat for vold, men jeg er rigtig glad for, at vi med det her lovforslag skaber en konkret og mærkbar forskel for rigtig mange kvinders liv.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
Fra Konservatives side synes vi, det her er et meget nobelt og ædelt lovforslag.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at for os i Det Konservative Folkeparti er det rigtig vigtigt at hjælpe og gøre noget for voldsramte kvinder.
Det vil vi også rigtig gerne være med til at gøre.
Vi vil dog gerne være med til at have indflydelse på, hvad det er, der skal gøres, og hvad det er for en indsats, man ligesom skal sætte i værk.
Det vil vi gerne have mulighed for at komme med vores input til.
Det har vi ikke haft i forhold til det her lovforslag, da det er en aftale, som regeringen og dens støttepartier har indgået i forbindelse med finansloven.
Vi ville gerne have haft en drøftelse af indsatsen, som sagt.
Om det her lige er den rigtige indsats, kan der jo være flere forskellige bud på.
Det er ikke sikkert, at det lige er de 10 timers psykologhjælp, som er det rigtige i situationen og lige det, man har brug for.
Det ville vi gerne haft en drøftelse af.
Vi har også nogle spørgsmål i forhold til det her lovforslag, som vi jo godt ville have haft drøftet.
Skal psykologhjælpen tilbydes ud fra en individuel vurdering?
Ville det være en god idé?
Og jeg tænker også: Hvad er årsagen til, at man ikke også har tænkt en indsats ind i forhold til mænd i forhold til at gøre noget i voldsramte familier og for voldsramte mennesker?
Vi tænker måske også, at det kunne være en mulighed at lave nogle flere ambulante tilbud.
Men den drøftelse har vi desværre ikke haft, da regeringen udelukkende har lavet det her med dens støttepartier.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Tusind tak, formand.
Jeg vil starte med at sige, at jeg har helt ekstremt stor respekt for det arbejde, som de folk, som er ude på vores kvinde- og mandekrisecentre i Danmark, udfører.
Det er både frivilligt og uddannet personale, som har et grundlæggende kendskab til, hvad der skal til, når der kommer nogen ind, som er ramt af vold.
Det er selvejende institutioner.
De tilbyder ly og hjælp, når voldsramte må forlade en voldelig ægtefælle eller samlever og søge tilflugt.
Og jeg har også en stor tiltro til, at de personer, der arbejder på de her centre, har et indgående kendskab til, hvordan man bedst hjælper dem, der søger hjælp.
Det betyder altså netop en individuel vurdering.
Med det her forslag foreslår man at påtvinge alle kommuner at tilbyde 10 timers psykologhjælp til alle, der søger tilflugt på kvindekrisecentrene, uanset hvor lang tid de har været her.
For det første undrer det mig ret meget, at man fra regeringens side kommer med et forslag, som udelukkende tilgodeser voldsramte kvinder, og ikke mænd.
For det andet synes jeg altså, man skyder lidt forbi målet, for det er en helt generel sygeliggørelse af rigtig mange stærke og modige danske kvinder, som søger ly på kvindekrisecentrene for at have en sikker havn til dem selv og deres børn, mens de kommer på fode igen.
Jeg har fuld tiltro til, at de dygtige medarbejdere, der er ud på krisecentrene, ved, hvordan de skal hjælpe, og hvilke tiltag der eventuelt skal henvises videre til.
Det er ikke noget, vi skal diktere herinde fra Christiansborg.
Halvdelen af de kvinder, der søger hjælp på krisecentrene, er indvandrere og efterkommere.
Det løses ved, at vi får løst udlændingepolitikken fra bunden og sikrer, at islam ingen indflydelse har i det danske samfund.
For i islam ligger der det kvindeundertrykkende.
Det er en kvindeundertrykkende ideologi med masser af social kontrol.
Og det kvindesyn, der er i islam, skal vi i hvert fald på ingen måde acceptere i Danmark.
Så vi kan ikke støtte det her lovforslag.
Trine Torp (SF), 2020-05-07:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at det var en sygeliggørelse af kvinderne.
Det kunne jeg bare godt tænke mig at få uddybet.
Der ligger jo f.eks. ikke nogen tvang om, at de skal tage imod de her timers psykologbehandling.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på det her med længden af opholdet.
Der er også andre ordførere, der har sagt det samme.
Mener ordføreren, at der er en sammenhæng mellem, hvor længe man er på et krisecenter, og hvor hårdt man er ramt af det psykisk?
For det mener jeg ikke der nødvendigvis er.