Signe Munk (SF), 2021-03-11:
Lovforslaget har jo ligesom to hovedfokus, og det ene er omkring gas, og den anden del er omkring solceller.
Overordnet set synes jeg, det er værd at bemærke, at der i lovforslaget er en navneændring fra naturgasforsyningsloven til gasforsyningsloven.
De indviede her ved, at det er et ret stort skifte i forhold til gasområdet, fordi vi jo kommer til at gå væk var den fossilt baserede naturgas til nye gasproduktionsformer.
Det er både gas, som bliver lavet via pyrolyse, og det er selvfølgelig biogas, og det er også alt muligt andet, der kommer med power-to-x.
Selv om det er en lille linje om en navneændring af forsyningsloven, er det faktisk ret centralt, at vi får skiftet fokus fra naturgas til gas generelt.
SF er en del af alle de aftaler, der implementeres i lovforslagets gasdel, og kan jo overordnet set sagtens bakke op omkring det.
Jeg synes dog, der er to ting, der er vigtige at sætte streg under.
Den ene handler om hastigheden af de udbud, der nu kan sættes i gang.
Vi har jo rigtig, rigtig mange aktører derude: virksomhedsejere, landmænd osv., som er klar til at komme i gang med biogasproduktion i større grad end den, vi allerede har, men jo i virkeligheden også rigtig, rigtig mange store danske erhvervsvirksomheder, som er klar til det næste skridt i forhold til power-to-x.
Er det muligt at få fremrykket udbuddene til allerede at kunne starte i år, ville det være rigtig, rigtig godt.
Så er det sådan, at i lovforslaget kommer der nogle øgede bemyndigelser til Forsyningstilsynet, og det er en diskussion, vi faktisk har haft før i forhold til elforsyningsområdet.
Præcis ligesom jeg var nysgerrig på, hvorfor ministeren lægger op til at flytte bemyndigelsen på elområdet fra et politisk niveau til Forsyningstilsynet, som ikke er under politisk kontrol, har jeg samme undren her.
For det ligger mig grundlæggende meget nært, at vi politisk skal have kontrol, også med reguleringen af gasområdet, i det her led – ikke sagt, at vi ikke har det, men det er i forhold til det her led.
Så er der den del, der handler om solceller.
Jeg tror, at alle energiordførere herinde har et varmt hjerte for og et grønt hjerte for kommunernes engagement i at sætte solceller på de store tage.
Vi må også bare sige, at vi har stået i den situation, at skulle man give kommunerne lov til at sætte flere solcelleanlæg op på store tage med den afgiftsfritagelse, der så vil være for at betale elafgiften, så må man bare sige, at i politik følger det så også med, at man skal finde det afgiftstab, der så vil være.
Det har vi i SF ikke kunnet finde, og derfor må vi også bare sige, at det er rimeligt nok, at der er et krav om, at man skal udskille til selskaber i kommunerne.
Jeg vil dog også sige, at jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at selv om der er mange kommuner, som jo kender til det her med virksomheder til energiproduktion, altså forsyningsvirksomhederne, er der i hvert fald stadig væk en opgave med at hjælpe kommunerne til den her selskabsudskillelse, og det fokus vil jeg gerne også lige nævne her.
Det har vi også diskuteret i forhandlingerne omkring løsningen på solcelleområdet, men det er vigtigt, at kommunerne, når de skal lave selskaber, også ved, præcis hvordan det skal gøres.
Så er det også vigtigt at huske på, at det jo ikke er pr. solcelleanlæg.
Når bare man har ét selskab, kan man godt have flere anlæg inde i det.
For SF at se er det positivt, at der bliver givet dispensation til de allerede eksisterende solcelleanlæg, som er ude i kommunerne, fra det her selskabsudskilleskrav, og der er også nogle andre dispensationer.
Så overordnet set synes vi, det er et godt og et rimeligt kompromis, der ligger her i forhold til solcelleproduktion i kommuner, men også i regioner og også for staten.
Det er det samme med gasområdet.
Overordnet set bakker vi op om lovforslaget med de faldne kommentarer.