Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-04-04:
Jeg håber, der er styr på de der knapper nu – på en dag, hvor vi også har skullet stå op og stemme.
Jeg synes, det er meget fint, at vi får styr på teknikken, inden vi går i gang med den sidste behandling her klokken halv ni om aftenen.
Men det handler om ægtefællers økonomiske forhold og er en udløber af Retsvirkningslovsudvalgets – det er et fedt Djøf-ord – rapport fra 2015, som indeholder et forslag til en ny lovgivning om ægtefællers økonomiske forhold.
Man kan sige, at selve den grundlæggende lov er fra 1925, og derfor kan man jo ikke fortænke nogen i det, hvis de på et tidspunkt har kastet et blik på den og tænkt: Gad vide, om det her egentlig holder, i forhold til at der sådan er sket en lille smule med kønsrollemønsteret i vores samfund og også sket en lille smule med skilsmissefrekvensen.
Det kunne godt være, at man med udgangspunkt i en lov fra 1925 skulle kigge lidt på, om vi nu også har en lovgivning, der er tidssvarende.
Man bliver i virkeligheden overrasket, når man så kigger på den og opdager, at den ikke er længere væk fra vinduet, end tilfældet er.
Altså, den har jo sådan set været relativt holdbar, taget i betragtning at den har overlevet så mange år.
Men ikke desto mindre er der selvfølgelig lagt op til nogle småjusteringer, og jeg tror på en eller anden måde, at det mest er folk i Whiskybæltet, det vedrører.
Jeg har i hvert fald siddet og følt mig totalt fremmedgjort.
Så når vi ofte bliver beskyldt for at være meget langt væk fra virkeligheden, i forhold til hvad vi sidder og laver lovgivning om, vil jeg gerne indrømme, at jeg på det her punkt er utrolig langt væk fra virkeligheden.
Lige det der med formuedeling og hvordan man skal lave ægtepagter vedrørende sin formue og sådan noget, medgiver jeg ikke sådan lige har været på tapetet.
Ikke desto mindre er vi gået meget grundigt til værks.
For de mennesker, det drejer sig om, er det selvfølgelig utrolig afgørende.
Og derfor har man jo måttet sætte sig ind i hele det her formueretlige område.
Det er meget interessant.
Nå, men hvad er det så, der bliver lavet om på?
Den første ting, der bliver lavet om på, forstår jeg, så det er den første, jeg tager.
Det er, at man hidtil har kunnet se folks ægtepagter på tinglysningen.
Det synes jeg alligevel er rimelig vildt, og det betyder, at Se & Hør og andre blade jo så har kunnet få oplysninger om forskellige menneskers private forhold.
Det strider helt grundlæggende mod min opfattelse af, hvordan tingene bør være.
Så det er rigtig godt at få lavet det om.
Nu kan man så helt privat få lov til at aftale tingene mellem hinanden.
Så langt, så godt.
Den næste, vi så kommer ind på af de her forandringer, er, at man får ret til at råde over egen formue, og man får udvidede muligheder for selv at kunne vurdere, hvilken type af aftaler man kan lave med hinanden, nemlig at man både kan lave dem på procentsatser af formuen og på kronebeløb.
Det er der åbenbart stor efterspørgsel på, og eftersom vi ikke har nogen principiel modstand mod, at folk selv kan råde over deres penge og aftale, hvad de gør med dem, så støtter vi selvfølgelig den del af lovforslaget.
Så bliver beskyttelsen af boligen, altså det, at en ægtefælle ikke bare sådan lige kan sælge familiens bolig, uden at den anden samtykker, også lagt ind i lovgivningen.
Og det angår altså også andelsboliger og husbåde i fremtiden.
Indtil nu har det kun været ejerboliger.
Og det kan man jo godt se er relevant, eftersom andelsboliger koster lidt mere i dag, end de gjorde i 1925, også sådan proportionalt.
Så det er nok en meget god idé.
Jeg har den udfordring – det har jeg nævnt flere gange under forhandlingerne, og derfor siger jeg det højt herfra – at det jo er rigtig godt, fint med det, fordi det giver en beskyttelse af begge ægtefæller i forhold til det, de opfatter som deres hjem.
Men det er ret nødvendigt, at folk ved det her, for det er jo lovgivning, der sker med tilbagevirkende kraft.
Og derfor siger jeg det bare højt fra Folketingets talerstol.
Der er måske 10-15 mennesker, der sidder og kigger derude, og vi kan håbe på, at nogle af dem har en andelsbolig og bliver skilt.
I givet fald skal man vide, at der i fremtiden gælder andre regler, end der har gjort hidtil, også selv om man er gift på det tidspunkt, hvor de træder i kraft.
Og derfor skal folk jo sætte sig ind i dem.
Men jeg tror, der ligger et stykke oplysningsarbejde, som ikke er uvæsentligt, hvad det angår.
For ellers tror jeg, der er nogen, der kan få opfattelsen af, eller i hvert fald føle, at de er blevet voldført ind i en anden aftale end den, de egentlig troede de indgik.
Så der ligger altså noget oplysningsarbejde om det, som vi skal have fingrene i.
Men samlet set kan man sige, at det er en række småjusteringer af det ene og det andet, og jeg kan godt se, at for dem, der har en formue, de skal dele med hinanden ved skilsmisse, kan det være meget fint at få opdateret den her lovgivning.
Så Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Jeg skulle sige fra Det Radikale Venstre, at de også støtter lovforslaget, og jeg skulle sige fra SF, at de også støtter lovforslaget.
Nu har jeg jo engang stået heroppe for Enhedslisten, så derfor tør jeg godt sige, at Pernille Skipper fra Enhedslisten støtter lovforslaget.
Men der er altid sådan et »men«, når man kommer fra Enhedslisten.
Så det tør jeg også godt sige heroppe fra talerstolen, for hun har skrevet, at der også lige skal være en kønsbalance, så det vil hun have uddybet i udvalgsarbejdet.
Men hun er umiddelbart positiv, og Enhedslisten er umiddelbart positiv.
Så alt i alt er vi glade for det forhandlingsforløb, der har været, og de tekniske gennemgange og alt muligt andet.
Det kunne vi ikke have været foruden, og vi støtter lovforslaget.