Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Tak, formand.
Hvis vi vedtager det her lovforslag, giver vi en minister ret til at sætte anden lovgivning ud af kraft.
Det vil sige, at hvis ministeren mener, det er relevant at lave bygge- og anlægsprojekter eller driftsaktiviteter, som man vurderer har væsentlige nationale forsvarsformål eller væsentlige civile beredskabsformål, så må man sætte ti love ud af kraft.
Og som vi ser det, kan det ske uden offentlighed, uden klageadgang og uden reel kontrol.
De lovgivninger, som forsvarsministeren vil have bemyndigelse til at sætte ud af kraft, er planloven, byggeloven, bygningsreglementet, skovloven, naturbeskyttelsesloven, miljømålsloven, museumsloven, vandforsyningsloven, jordforureningsloven og miljøbeskyttelsesloven.
Det er hele det lovgivningssæt, som vi har bygget op i Danmark for at beskytte natur og miljø og vores historiske arv.
Hvis vi ser på naturen, handler det om, at man f.eks. kan ofre salamandere, sommerfugle og tudser ved at udrydde dem og ødelægge deres levesteder, hvis man f.eks. bygger våbenfabrikker.
Hvis vi ser på miljøet, giver det lov til at forurene drikkevand og jord.
Og som vi ser det, kan det faktisk ske under så stort hemmelighedskræmmeri, at vi risikerer ikke at vide, hvor en vand- eller jordforurening har fundet sted, og hvor slem den er, og det kan betyde, at det kan blive umuligt at rydde op.
Vi frygter derfor, at miljø- og naturødelæggelserne kan være totalt ude af kontrol.
Det kommer Alternativet aldrig til at stemme for.
Det strider totalt imod al den lovgivning, vi laver i øjeblikket i Folketinget for at undgå forurening af jord og drikkevand og for at beskytte truede dyr og sårbar natur.
I Alternativet anerkender vi, at den sikkerhedspolitiske situation kræver handlekraft.
Men vi synes, at forsvarsministeren med det her lovforslag tiltager sig en helt vanvittig magt over nogle områder, som det er længe siden han beskæftigede sig med – hvis jeg må sige det sådan.
Det kan være, at der er hjælp at hente i EU's habitatdirektiv, som beskytter de truede arter, som ministeren vil ofre.
Vi ved godt, at der er undtagelser i EU-lovgivningen, når det handler om rigets sikkerhed, men vi er ikke sikre på, at situationen er alvorlig nok til, at man kan annullere al lovgivning, der handler om miljø og natur.
Derfor skal det i hvert fald prøves.
Når man snakker med organisationer, som beskæftiger sig med retssikkerhed og miljø, så er de dybt kritiske over for det her lovforslag.
Justitia advarer om, at lovforslaget skaber et lukket kredsløb af magt, hvor regeringen selv afgør, hvornår retsgarantier tilsidesættes uden ekstern kontrol.
Det er magtkoncentration i en meget problematisk form.
Med ét slag kan krav om miljøvurdering, offentlig høring og klageadgang fjernes.
Det kan betyde projekter i sårbare områder som Natura 2000-områder og områder med § 3-beskyttet natur og drikkevandsressourcer uden miljøgodkendelser, uden faglig inddragelse, og uden at borgerne kan klage.
Danske Advokater påpeger, at selv om man teoretisk kan gå til domstolene, er det i praksis urealistisk for de fleste.
De foreslår en fasttrackordning og at skrive direkte ind i lovforslaget, at domstolene kan foretage en fuld prøvelse, så vi kan finde ud af, om det er korrekt, at de her projekter har den betydning for den nationale sikkerhed, som de har.
Danmarks Naturfredningsforening synes jo, at det nærmest er en komplet tilsidesættelse af den lovgivning, vi har, der sikrer hensynet til natur og miljø.
Det er alt fra beskyttet natur og levesteder for arter til forureningshensyn og andre miljøhensyn, som bliver tilsidesat.
Det er nærmest et komplet carte blanche til at ødelægge natur og levesteder for arter og til at forurene.
Potentielt kan man jo gøre uoprettelig skade på naturen, siger Danmarks Naturfredningsforening.
I Alternativet vil vi ikke stå i vejen for nødvendige projekter med et klart forsvars- eller beredskabsmæssigt formål.
Men at gøre det på en måde, hvor man annullerer alle hensyn til vores natur, miljø og historiske arv, og med den sædvanlige hastelovgivning, hvor vi ikke får mulighed for at tænke to intelligente tanker, før det hele er vedtaget, skaber dårlig lovgivning, som det altid gør, når regeringen haster ting igennem.
Lovforslaget, som vi diskuterer i dag, har en såkaldt solnedgangsklausul.
Det betyder, at man fra 2029 ikke længere må trodse den her lovgivning.
Det giver vi i Alternativet ikke så meget for.
Dels kan regeringen jo bare forlænge klausulen, så solen slet ikke går ned, dels gælder klausulen ikke for påbegyndt arbejde.
Det vil sige, at miljø- og naturødelæggelserne reelt kan strække sig langt ind i 2030'erne.
Det kommer vi til at spørge til.
Og så ønsker vi en fuld mulighed for domstolsprøvelse og adgang til en fasttrackordning, sådan at der er nogle andre udefrakommende instanser, der kan kigge os over skulderen.
Det er det, der skaber validitet.
Vi mener simpelt hen, at det er i krisetider, at vi skal teste vores demokrati, og vores svar må aldrig være at afskaffe det, vi ønsker at forsvare.
Derfor kan Alternativet ikke støtte det her lovforslag i dets nuværende form, formand.