runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
I dag behandler vi B 66 om forhøjelse af straffen for at vandalisere kulturarvsminder, statuer, mindesmærker og lignende.
Det er et interessant forslag, DF har fremsat.
På den globale scene kan vi nok alle sammen huske de følelser, det fremkaldte, da vi så Islamisk Stat ødelægge verdenskulturarv i Irak, og vi kan nok også huske de følelser, det fremkaldte, da vi så Notre Dame brænde i 2019.
At vi blev fyldt med forfærdelse over de hændelser, vidner om, at vi føler os angrebet som folk, når fortiden bliver udslettet.
Men det gælder ikke kun globalt.
Her i Danmark har vi også de seneste år været vidne til flere ødelæggelser af vores fælles kultur: Statuer er blevet overmalet, fordi nogle forskruede venstreorienterede har ment, at statuerne legitimerer slaveri, og kulturarv er blevet smidt i havnen, fordi det repræsenterer kolonitiden.
Med de aktioner, vi har været vidne til herhjemme, kan man ikke undgå at sidde tilbage med en følelse af, at nogle på den identitetspolitiske venstrefløj hader Danmark og dansk kultur så meget, at de vil ødelægge det, som vi har fælles som arv, og at vandalismen i virkeligheden er et udtryk for oikofobi i sin reneste form, for vores kulturarvsminder er mere end bare materielle eller historiske genstande.
Det er selve kittet, der binder os sammen som folk.
I den forstand er ødelæggelse af kulturarvsminder også en ødelæggelse af folkesjælen, en ødelæggelse af Danmark og det danske, for hvordan kan man overhovedet tale om Danmark og det danske, hvis det ikke er for den fortid, vi deler?
Derfor er det selvfølgelig også afgørende, at vi værner om vores fælles fortid og vores fælles fortællinger, hvis vi vil fortsætte med at føle det fællesskab, vi gør.
Men vi skal i det hele taget gøre mere for vores fælles kulturarv, ikke alene kulturarven, men også vores naturarv med vores kyststrækninger, havbund og naturlige mindesmærker som gravhøje og andre fortidsminder.
Og her er hårdere straf ét redskab.
Men vi bør også både politisk og som folk i højere grad fokusere på oplysning og dannelse.
Vi som nulevende generationer af danskere har en fælles forpligtelse til at videregive forståelsen af de værdier, som vores land, vores folk og vores kultur bygger på.
Men når det kommer til beskyttelsen af det fælles, er det vores ansvar som politikere at sikre det, som har særlig værdi for vores nationale værdifællesskab, og som tidligere generationer har bevaret, både kultur og natur.
Det er efter min opfattelse selve grundstenen i en borgerlig politik, og derfor hilser jeg beslutningsforslaget meget velkommen, og Nye Borgerlige kan naturligvis støtte det.
Naser Khader (KF), 2021-02-09:
Jeg vil ikke stå her og veje og måle, om de er ligeværdige.
Det må domstolene gøre.
Begge dele er dybt forkasteligt og skal fordømmes.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Er det rigtigt forstået, når hørte jeg ordføreren sige, at det er lige så alvorligt, når vi oplever, at borgere i provinsen – for nu at sige det, som det er – skæmmer gravhøje, som det, vi har oplevet på en uddannelsesinstitution i København – altså at de handlinger er fuldstændig ligeværdige?
Naser Khader (KF), 2021-02-09:
Jamen alle former for hærværk på statuer og lignende kulturarv er slemt og skal straffes.
Vi mener, det er okay at finde ud af, om man kan straffe hårdere.
Det kan godt være, at vi ikke har oplevet det i større omfang i Danmark, men det gør man altså i andre lande.
Derfor mener jeg, det vil være forebyggende, at vi signalerer, at straffen skal være hårdere.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi skal sige fra over for hærværk og vandalisme.
Vi skal have en straffelovgivning, der afspejler det.
Det vil jeg gerne starte med at sige.
Mit spørgsmål er på en måde lidt drillende, men det er også velment, og det er oprigtig nysgerrigt.
Det er en gipskopi, der er blevet smidt i Københavns Havn.
Det er det, der gør, at vi står her i dag og snakker.
Hvis man sætter den handling over for det, som vi hørte fra SF's ordfører om folk, der skæmmer fortidsminder og gravhøje i Jylland, hvad er så det alvorligste hærværk set med ordførerens øjne?
Naser Khader (KF), 2021-02-09:
Den, som ikke lærer af historien, er tvunget til at gentage den, så når visse grupper eller enkeltpersoner i disse tider forsøger at nedrive statuer og smide kulturarv ud med badevandet, er det et tegn på en dybt forfejlet historieforståelse.
For historien er i sin natur noget, der har fundet sted.
Lad os fokusere på at lære af vores historie i stedet for at censurere den.
For tiden er der en grundlæggende konfrontation mellem nutidens værdier og fortidens normer.
En af de måder, dette kommer til udtryk på, er i en dybere forståelse af fortiden og dens personer.
Hvad enten der er tale om racisme eller sexisme, er vi blevet mere bevidste om vores historiske personers skyggeside.
Den udvikling er i og for sig positiv, for når vi behandler historien, behandler vi os selv.
Dermed er et mere nuanceret indblik i vores fortid ensbetydende med en stærkere selvforståelse i nutiden.
Derfor ser jeg til med dyb forargelse, når visse bevægelser og personer bruger nutidens nødvendige debatter til at censurere historien ved at fjerne eller vandalisere statuer.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag om at fordoble straffen for at vandalisere kulturarvsminder, statuer og mindesmærker, og at straffen som udgangspunkt skal være fængsel, har vi sympati for.
Det vil sige, at det er strafbart i forvejen, men i forhold til § 194 er kulturarv ikke omfattet.
Der er i hvert fald ikke nogen, der er blevet dømt i henhold til paragraffen, hvad angår vandalisering af kulturarv.
Historieløshed er nok den største trussel mod fremgang.
Det er respektløst at udslette historien, for hvis den udslettes, fortrænger vi også fejlene, som vi for alt i verden ikke skal gentage.
Vandalisme skal aldrig være en løsning.
Den skal i stedet erstattes med oplysning, dialog og mere historieundervisning.
Vi skal lære af historien og ikke fortrænge den.
I Det Konservative Folkeparti tager vi dybt afstand fra enhver ødelæggelse af kulturarven, og de skyldige skal retsforfølges, og straffen skal være højere.
Men i forhold til beslutningsforslaget mener vi, at der allerede i dag i lovgivningen er gode muligheder for at straffe gerningsmanden eller -kvinden med fængsel op til 6 år.
Lovens § 291, stk. 2, foreskriver, at hvis der udøves hærværk af betydeligt omfang eller af systematisk karakter, eller hvis gerningsmanden/-kvinden tidligere er fundet skyldig i hærværk, eller hvis gerningsmanden/-kvinden har begået hærværk omfattet af en række bestemmelser, herunder § 194, kan straffen stige med op til 6 års fængsel.
Så jeg mener, at der i dag i loven er mulighed for at straffe hårdere.
Spørgsmålet er, hvordan vi får domstolene til at gøre det, men også, hvordan vi kan få hærværk og vandalisme til at blive omfattet af § 194.
Det vil vi gerne diskutere i udvalget.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Jeg skal bare lige forstå hr. Ole Birk Olesen.
For på den ene side siger hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance, at det er en træls tendens, at der er nogle politikere herinde, der, fordi der har været et eller andet i den offentlige debat eller der er sket et eller andet i samfundet, gerne vil have højere straffe; men på den anden side siger hr. Ole Birk Olesen jo sådan set, at når det er en politisk bestemt handling, f.eks. at man laver hærværk og vælter en statue af Winston Churchill i England eller smider en statue af Frederik V i havnen, så skal der sættes hårdt ind, så skal det være en skærpende omstændighed.
Jeg forstår ikke rigtig, hvad der er rigtigt her.
Altså, hvor er det, Liberal Alliance vil hen?
Vil man støtte forslaget, som jo netop slår fast, at fordi det er en helt bevidst politisk handling, at man gør det, man gør, mod kulturarvsminder, vores historie, så skal det straffes hårdere, eller vil man ikke støtte det forslag?
Tak til hr. Uffe Elbæk for at blande sig i debatten.
Og jeg synes jo, at det da bare er det, vi er herinde for, altså at debattere og nå frem til nogle løsninger, forhåbentlig, og også med lovstramninger, hvis det er det, eller hvad vi nu kan finde ud af, handlingsplaner.
Jeg vil bare lige sige til hr. Uffe Elbæk, at det lidt virker, som om han har den vurdering, at det her forslag handler om den statue, der blev smidt i havnen.
Der vil jeg bare lige sige: Ja, det gør den måske også, men forslaget blev faktisk gjort færdigt i sommeren 2020, hvor vi hen over flere lande, også Danmark, men også Grønland og andre steder, oplevede, at der nærmest var gået inflation i, at gamle ting fra kolonitiden eller gamle historiske ting fra vores kulturarv bare skulle ødelægges.
Og man så menneskemængder løbe rundt på gaderne med det mål at destruere gamle ting.
Og det var derfor, vi sagde: Det må simpelt hen ikke ske.
Og der vil jeg bare lige spørge hr. Uffe Elbæk: Det er vel egentlig meget ræsonnabelt, er det ikke?
Er det ikke meget godt, at vi har nogle ting, vi passer på, selv om der måske kan være en historie, som vi ikke synes så godt om?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Grunden til, at jeg lige tager ordet, er selvfølgelig, at jeg har kastet mig ind i debatten ude fra sidelinjen, fordi jeg ikke er retspolitisk ordfører.
Og grunden til, at jeg gjorde det, er, at jeg synes, at det forslag, der ligger fra Dansk Folkepartis side, i den grad er symbolpolitik, og det synes jeg i den grad også er blevet understreget i debatten hernede: Hvorfor har der ikke været lige så meget fokus på, at man har ødelagt gravminder i provinsen, som at der er en gipskopi, der er blevet hældt i havnen?
Det er det ene.
Det andet er, at det er enkeltsagspolitik.
Der er ikke indtil nu nogen, der har kunnet sige, hvor mange sager det drejer det sig om ud over den ene sag nede på Kunstakademiet.
Og vi har jo også hørt i debatten, at det måske slet ikke er den der konkrete handling, vi snakker om.
Det er det, folk er optaget af, og det kan vi sagtens gøre, men jeg oplever ikke, at det forslag og de ændringer, som der bliver argumenteret for, står mål med den konkrete handling.
Personligt har jeg det sådan, at den sag er kommet helt ud af kontekst og er blevet blæst op til noget, som jeg ikke synes det kan bære.
Så derfor tog jeg ordet undervejs, og derfor tog jeg også ordet nu.
Jeg synes, at det her desværre er et eksempel på den dårligste form for symbolpolitik.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-09:
Ja, jeg tror egentlig, at vi er enige om det principielle, men at vi måske har forskellige tilgange til det, altså til, hvordan arbejdet skal gøres for at nå hen til det sted, man synes er det ideelle.
Og det her bliver for løsrevet for mig, mens det er muligt, at fru Pernille Vermund kan se det i den rette sammenhæng, altså som jeg ikke kan.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Jamen så kan jeg jo konstatere, at vi, selv om vi har forskellige indgangsvinkler til det, måske alligevel er tæt på at være enige om det her.
For det kan jo ikke være sådan, at man kan tiltvinge sig ret til at omskrive historien eller få sin politiske agenda igennem ved at hærge fælles ejendom og dermed ødelægge en del af den historie, som er grundlaget for os som folk.
Så tak for uddybningen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-09:
Jamen vi går da ind for, at der skal være højere straf, jo mere værdifulde genstande man ødelægger.
Altså, hvis man går ud og sparker til et plankeværk og der knækker et bræt, så skal straffen for det hærværk da ikke være så stor, som hvis man tager en eller anden værdifuld skulptur og vandaliserer den på en måde, så den ikke kan genoprettes.
Kulturarv er naturligvis noget meget værdifuldt og må derfor også udløse en meget større straf.
Men jeg synes, at det ville være naturligt at se på, om vi skal betragte det med større alvor, end vi gør i dag, at folk forsøger at få opmærksomhed omkring deres politiske synspunkter eller gennemtvinge deres politiske synspunkter ved brug af vold og hærværk.
For nogle år siden var der nogle unge, der fik et skatteyderbetalt hus af Socialdemokratiet i København, fordi de ødelagde hele København.
De skulle da have haft en kæmpe, kæmpe straf i stedet for, men justitsministerens parti ville hellere give dem et hus.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Jeg kan egentlig godt forstå det her med, at det ikke skal være en konstant kamp for hele tiden at sende nye signaler og hæve straffe i ét væk.
Men jeg synes egentlig, der er noget meget relevant i, at man siger: Her har vi en problemstilling med den her identitetspolitiske agenda, som jo går ud over noget kulturarv eller naturarv, mindesmærker osv., som vi ikke bare lige kan få igen, og som måske derved som værdi har en anden betydning for os som folk, end hvis det er et stillads eller andet, der bliver væltet.
Altså, det, som en til en kan erstattes økonomisk, er alt andet lige lettere at erstatte end det, som er Kronborg Slot, eller hvad vi nu ellers måtte have af kulturarv, mindesmærker osv.
Så kan hr. Ole Birk Olesen ikke se, at der i lyset af den udvikling i forhold til identitetspolitikken, som vi har set de senere år, og det her forsøg på at tage patent på at skulle skrive historien fra en del af venstrefløjens side, nu dermed er mere behov for at sætte fokus på det her, end der måske har været tidligere?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-09:
Jamen Liberal Alliance går ikke ind for det der signalsenderi.
Vi går ind for, at man fastlægger det korrekte strafniveau.
Så er spørgsmålet, hvordan vi finder det.
Men det går vi ind for.
For hvis man har det korrekte strafniveau, vil der jo alligevel blive begået forbrydelser.
Skal man så sige: Jamen nu er der blevet begået en forbrydelse igen, hvad enten den har med arbejdsmiljø eller med straffeloven at gøre, og nu skal vi så sende et signal igen, og derfor skal vi have straffen op på et højere niveau end det, vi egentlig mente var det optimale?
Altså, det er ikke en politik, vi går ind for.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Ole Birk Olesen skal tænke retspolitikken og det at sende signaler og vedtage højere straffe, hvis det er det, der er tale om, som fuldstændig det samme som andre politiske områder.
Sker der et eller andet ude i samfundet med vores arbejdsmiljø, hvor nogle laver mærkelige ting, som gør, at vores medarbejdere ikke har et ordentligt arbejdsmiljø, jamen så skal vi måske tage bestik af det herinde på Christiansborg.
Sker der noget med vores fiskeri som konsekvens af et eller andet ude i den store verden, skal vi måske tage bestik af det herinde på Christiansborg.
Ligesådan med retspolitikken.
Sker der et eller andet ude i verden, der gør, at vi skal stramme skruen med højere straffe, så skal vi gøre det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-09:
Vi synes, det er værd at snakke om, om politisk motiveret kriminalitet eller fagligt motiveret kriminalitet skal have et højere strafniveau end anden form for kriminalitet, og højere end i dag.
Der er den diskussion med – og hr. Peter Skaarup har også sagt det i løbet af debatten – at nu må vi sende et signal; det her med, at når der begås en forbrydelse ude i samfundet, så skal der sendes et signal fra Folketinget på foranledning af Dansk Folkeparti om, at det er for galt, at der begås den forbrydelse – højere straf.
Og hvad så?
Så begås der en forbrydelse af samme art en måned senere – har man så udtømt signalkataloget?
Må man så konstatere, at nu har man sendt signaler nok – eller skal man så gøre det hele en gang til?
For der er jo blevet begået en forbrydelse igen, selv om man har hævet straffen.
Jeg synes, at argumentationen bag det her halter.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Det er altid relevant at diskutere, hvordan vi som folk og som kultur kan udvikle os i en positiv retning, give mere frihed til mennesker, få et bedre liv sammen og i det hele taget skabe et samfund, hvor mulighederne for de danskere, der lever i Danmark, bliver bedre.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-02-09:
Men når jeg skimmer de afgørelser, som i hvert fald er gengivet i Karnovs lovsamling, ser det ud til, at udgangspunktet er bøde.
Men altså, jeg hilser med glæde ministerens tilsagn om, at vi får en mere præcis gennemgang.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Tak for støtten til forslaget.
Jeg har bare lige et spørgsmål til hr. Preben Bang Henriksen – også affødt af hr. Uffe Elbæks spørgsmål.
Så jeg vil bare lige spørge ordføreren, om ikke det er rigtigt, at udgangspunktet i de her sager er bøde og ikke fængsel.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Jeg har fulgt den her debat, og den svinger imellem, at man af gode grunde er uenige i forhold til det, der er sket nede på Kunstakademiet, og at diskutere identitetspolitik, og den får hele paletten.
Nu snakker vi om at ændre retsplejeloven, og vi snakker om at skærpe den.
Så vil jeg bare høre: Hvor stort er problemet?
Er ordføreren vidende om, eller kan ordføreren dokumentere, at det her er et stigende problem, eller hvad snakker vi om?
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-09:
Jeg tænker, at det selvfølgelig giver en anden dimension til diskussionen, men det kan jo omvendt ikke være sådan, at bare fordi man står frem og erkender, at man har gjort et eller andet, så slipper man for ansvaret for det.
Men jeg kan jo også konstatere, at de folk, der har gjort det, rent faktisk er blevet pålagt et ansvar.
Mig bekendt er der nogle, der er blevet afskediget og altså har mistet deres job, og der er formentlig også blevet – eller også kan der blive det – rejst en sag, og så vil der komme en eller anden domsafgørelse.
Og det må jo gøres, uanset om man står frem eller bliver opdaget på anden vis.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Undskyld, at jeg fik trykket på knappen lidt for sent.
Jeg er jo ikke Frie Grønnes retsordfører, men jeg har alligevel lyst til at stille et spørgsmål i egen ret, kan man sige.
Når man går ind og siger, at man skal hæve strafferammen, så plejer der at være et godt grundlag for det: Der er en faglig undersøgelse, der er et klart formuleret behov.
Jeg har bare lyst til at høre, hvad behovet er for sådan en ændring.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-02-09:
Med forslaget her ønsker Dansk Folkeparti en fordobling af strafferammen.
Det er den ene ting, der ligger i forslaget.
Jeg kan ikke umiddelbart se, om det er strafferammen i henhold til stk. 1 – den er 1½ år; den er fra bøde til fængsel i op til 1 år og 6 måneder – eller i henhold til stk. 2, den skærpede bestemmelse, hvor strafferammen er fra bøde og op til 6 års fængsel.
Hvis der med strafferammen menes den første, altså den almindelige for den mindre vandalisme, om man så må sige, så kan Venstre fuldt ud tilslutte sig forslaget her.
Jeg må sige, at strafferammer jo altså ikke lige er det, der rammer mig mest i nutiden, for domstolenes praksis er så hjælpeløst langt væk fra, hvad strafferammerne indikerer, selv for de alvorligste forbrydelser.
Så om strafferammen er det ene eller det andet, er såmænd ikke det, der er det mest afgørende her.
Det, der er afgørende, er, som jeg sagde tidligere i et spørgsmål, heller ikke, hvad anklagemyndigheden nedlægger påstand om.
Og der konstaterer jeg, at ministeren velvilligt stiller retspraksis til rådighed, og den venter vi selvfølgelig på.
Det må jeg bare sige er alt for lidt, når man taler om vandalisme mod kulturarvsminder og mindesmærker i det hele taget.
Derfor kan Venstre selvfølgelig støtte, at vi får en normalstraf, der hedder fængsel.
Så indikerede Socialdemokratiets ordfører, at det jo så satte enhver i fængsel.
Nej, det gør det ikke.
Der er et punkt,
Hvem skal egentlig betale for at få Frederik V hevet op af kanalen?
Og hvem skal egentlig betale for de ødelæggelser, der sker?
Ja, kigger man i erstatningsretten, er der jo ingen tvivl om, at det skal skadevolderen, men gøres de krav gældende?
Og derfor skal det i hvert fald være et ønske fra Venstres side, at man fokuserer på, at dem, der bestiller musikken, også kommer til at betale for den – og i det her tilfælde, at de offentlige myndigheder, der må betale for det her svineri, også kommer til at inddrive beløbene, eventuelt med løntilbageholdelse, hos dem, der har forårsaget skaderne.
Venstre kan støtte forslaget og ser frem til den videre behandling.
Jeg har ikke nogen oversigt over problemets omfang, herunder om det er stigende eller faldende, men jeg mener ret beset, at det er det heller ikke nødvendigt at have.
Hvis man mener, der er tale om et problem, om det så er i aftagende eller stigende, ja, så skal man vurdere, om straffen er proportional i henhold til det problem, der er, og det mener vi fra Venstres side ikke er tilfældet.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Jeg er meget, meget enig i, at de eksempler, som ordføreren har nævnt, har betydelig større rækkevidde og konsekvens.
Vi havde en lang debat på flere timer for en uge siden om den her gipskopi nede på Kunstakademiet.
Personligt synes jeg, at det, der er sket dernede, er fuldstændig åndssvagt, men jeg synes som sagt, at der skal være en overensstemmelse mellem handlingen og vigtigheden af de ting, som vi så gør efterfølgende.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at de eksempler, som ordføreren har nævnt her, burde have fået meget, meget mere opmærksomhed end en gipsskulptur på en uddannelsesinstitution.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-02-09:
Behovet kan man sådan set se i de gule bøger, der står ovre i hjørnet: Karnovs Lovsamling.
Der vil man kunne se, at der i langt, langt de fleste tilfælde kun er idømt bødestraf i de her situationer.
Hvis man ellers er tilhænger af som jeg, at straf skal have en vis præventiv virkning, ja, så er det altså efter min opfattelse og efter Venstres opfattelse i hvert fald ikke tilstrækkeligt.
Så det er sådan set begrundelsen for, at vi ønsker niveauet sat op.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-09:
Tak for det.
Det synes jeg måske også.
Det kan jo være, at vi i fremtiden kommer til at ændre reglerne – det ved jeg ikke – men det kræver i hvert fald, at vi ser, at der er et stort og uoverstigeligt problem, før vi går ind i den diskussion.
Jeg synes måske, at der er noget i det her, men det skal koncentrere sig om erstatningsreglerne, og jeg synes faktisk, det ville være interessant at få boret ud, om man, når man får kendskab til gerningsmænd, som ødelægger fortidsminder, får sendt dem regningen for den skade, de har forvoldt.
Det synes jeg i hvert fald er vigtigt.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Afsættet er jo den her gipskopi af en statue, der er blevet ødelagt nede på Kunstakademiet.
Der er dem, der har forvoldt skaden, jo stået frem og har sagt, at det var dem, der gjorde det, hvorimod de der traktorførere, der er kørt op og ned af fortidsminderne i Jylland, absolut ikke har stået ved deres handling.
Hvad tænker ordføreren om det?
Jeg synes, at det, ordføreren understreger, er rigtig fornuftigt, nemlig at hvis man skal gå ind og lave lovgivning, skal det foregå på grundlag af et godt og grundigt undersøgt materiale, og at vi ved, hvor stort problemet er, og at hvis vi overhovedet skal gå ind og skærpe strafferammen, skal der være overensstemmelse mellem dommen og det, der rent faktisk er foregået.
Så mit spørgsmål er egentlig mere principielt: Tror Enhedslisten overhovedet, at det at sende folk i fængsel i sådan en sag er den rigtige løsning?
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-09:
Til det vil jeg sige, at det kan jeg ikke umiddelbart overskue, men det er muligt, og det vil jeg gerne benytte sådan et udredningsarbejde til at blive klogere på.
Det er derfor, at det nogle gange kan være en fordel, at strafferammer ikke er noget, der bliver afgjort eller dikteret ved et beslutningsforslag i Folketinget, men noget, som bygger på et eller andet lidt grundigere arbejde.
Det sker rimelig ofte, men det er ikke, fordi det er et formål at være uenig med Dansk Folkeparti.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Jeg tror egentlig, vi er enige, bortset fra at vi selvfølgelig gerne havde set, at Enhedslisten støttede det her, men det gør man så ikke, men Enhedslisten er i hvert fald enig i det principielle: at vi bliver nødt til at få kigget på det her.