runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Jeg kan respektere mange begrundelser for, at man kan være uenig med os, også i vores kritik af udligningsreformen.
Man må gerne forsvare sin reform, men det der med at sige, at vi havde en mulighed for at være med, når vi ikke blev inviteret til møderne, synes jeg faktisk er lidt lavt, fordi det sådan er at antyde, at vi er dovne, at vi ikke har gidet at gøre vores arbejde, at vi ikke har gidet at dukke op til forhandlingerne, at vi ikke har villet være med, og at vi bare har meldt os ud.
Det synes jeg faktisk ikke er rimeligt.
Hvis der var noget, vi gerne ville, var det at komme med i den her udligningsreform, og det sagde vi ekstremt klart og tydeligt dengang.
Vi blev bare ikke inviteret til møderne, fordi det jo var en reform, som sigtede efter tab til de konservative kommuner, og det var nemmere, når vi ikke var i forhandlingslokalet.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-15:
Jeg anerkender det fuldstændig; så kunne spørgeren have taget en natdragt med – det kunne have været et kønt syn.
Men uanset hvad, så tror jeg ikke helt, at jeg anerkender den præmis.
Altså, vi var jo med til det samme sættemøde.
Nu kan jeg ikke svare for regeringen, i forhold til hvad ræsonnementet har været, men man har jo på et eller andet tidspunkt i hvert fald kunnet ræsonnere sig frem til, at positionerne var så langt fra hinanden, at det ikke gav mening at fortsætte.
Så jeg tror i hvert fald ikke, jeg anerkender den der italesættelse af, at man er blevet smidt ud.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Nu blev Konservative kritiseret for, at vi ikke var blevet i forhandlingerne.
Så jeg vil bare høre, om fru Kathrine Olldag kan give et godt tip til mig om, hvordan man bliver i nogle forhandlinger, som man ikke er blevet inviteret til.
For jeg har nemlig svært ved at finde ud af, hvordan jeg kan komme med til de forhandlingsmøder, som jeg ikke får nogen meddelelse om finder sted.
Jeg kunne godt sove derovre, men jeg tror, jeg ville blive smidt ud af vagten om natten.
Der er også en risiko for, at man ville vælge et andet mødelokale end det, jeg sov i.
Det ved jeg ikke om fru Kathrine Olldag lige kunne gøre mig klogere på, for det er et tip, jeg egentlig gerne ville have til en anden gang.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-15:
Tak, formand.
Det her beslutningsforslag minder jo til forveksling om det andet, som ordføreren kaldte skat med skat på, og som vi jo i øvrigt også, som jeg faktisk nævnte, i essensen egentlig kunne tilslutte os et langt stykke hen ad vejen, selv om vi så ikke ville kunne stemme for beslutningsforslaget, fordi vi er en del af aftalen.
Men det her beslutningsforslag lægger en dimension på, som vi så har lidt mindre forståelse for.
Der har jeg det måske nøjagtig ligesom den socialdemokratiske ordfører sådan, at det undrer mig lidt, at lige netop det her forslag kommer fra Konservative, idet det jo faktisk også var under den tidligere regering, at aftalen om de her kompensationsordninger opstod.
Så de kommuner, der har været ramt af eller nærmere nydt godt af de her kompensationsordninger, og som nu ser dem udløbe – og de har hele tiden vidst, at de udløb – får så lige pludselig færre penge at arbejde med, og det kan på ingen måde komme bag på dem.
Men det har fuldstændig absolut ingenting at gøre med udligningsordningen.
Der er jeg fuldstændig enig med ministeren, som også på rigtig fin vis redegjorde for, hvordan vi faktisk har forsøgt også i aftalekredsen at komme den her problematik i møde.
Det kunne ordføreren jo så også have været en del af, om De Konservative var blevet inde i aftalekredsen og havde taget de her kampe på stedet.
Så derfor kan vi heller ikke tilslutte os det her forslag, fuldstændig som vi heller ikke kunne tilslutte os det forrige.
René Christensen (DF), 2020-12-15:
Tak, formand.
Jeg vil ikke holde den samme ordførertale, som jeg gjorde før, om de udfordringer, der er i udligningssystemet.
Det tror jeg at vi alle sammen godt kan huske.
Jeg kan dog alligevel ikke lade være med at sige lidt om ministerens tale, hvor ministeren siger, at ja, inden vi lavede den her aftale, var der 5 procentpoints forskel, og til næste år bliver det 3,5 procentpoints forskel.
Det er rigtig godt, for så er vi jo på vej derhen, hvor der ikke skal være nogen forskel på kommuneskatten, og så kan jeg bare sige, at Dansk Folkeparti er glade for at få sin politik igennem, selv om vi ikke sidder med inde i lokalet.
Sådan er det jo.
Så vil jeg også gerne sige, at vi selvfølgelig godt kan forstå de udfordringer, der er.
Men – og der vil jeg give ministeren helt ret – når KL laver kommuneaftaler, så må man sige, at den til enhver tid siddende finansminister har et mandat, og det har KL også, selv om man som politiker kan se, at der er noget urimeligt i det, og det kan man måske også som kommunalbestyrelsesmedlem eller borgmester.
Og når man har indgået den aftale, er det, fordi den skal overholdes.
Hvis vi med beslutningsforslag og andet begynder at underminere de aftaler, er det aftalesystem jo brudt sammen, og så har vi ikke et aftalesystem.
Så derfor må man tage det sure med det søde.
Vi er glade for, at KL kan lave kommuneaftaler på vegne af alle kommuner med den til enhver tid siddende finansminister, og vi anerkender selvfølgelig det aftalesystem, som ligger.
Stén Knuth (V), 2020-12-15:
Tak for det, tak for ordet.
I skyggen af corona lykkedes det jo her i foråret at indgå en aftale om en udligningsreform.
Uanset hvordan man skruer en udligningsaftale sammen, vil der altid være nogle, der er utilfredse.
Nogle vil være utilfredse over det, at de skal aflevere noget mere, og nogle vil være utilfredse over, at de ikke har fået nok.
I Venstre er vi dog særlig tilfredse med, at vi fik rettet op på regeringens udspil med flere markante aftryk.
Jeg er ikke i tvivl om, at vi med de mange gode initiativer skaber et bedre og mere sammenhængende Danmark.
For Venstre var det jo helt afgørende, som jeg nævnte før, at vi havde tre hegnspæle, som skulle sikre en bedre balance og mere velfærd til hele Danmark.
For det første skulle regeringens skattesmæk laves om til et kommunalt skattestop.
For det andet var det afgørende, at vi fik den tryghed omkring kommunernes økonomi i forhold til finansieringstilskuddet på 3,5 mia. kr., som blev permanentgjort.
Og for det tredje ville vi gøre op med den overbetaling af udlændinge, som havde fundet sted.
Alle de her krav blev opfyldt samt en række andre vigtige ændringer, som tilsammen, synes vi, kommer Danmark til gode, for der skal være gode forudsætninger for god velfærd, uanset hvor man bor i landet.
Så kort sagt har vi lavet en aftale, der har skabt et mere robust udligningssystem, og vi står ved de aftaler, som vi indgår.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte det her beslutningsforslag.
Birgitte Vind (S), 2020-12-15:
Tak for ordet.
Lad mig gentage: Det var en glædens dag, da vi på tværs af denne sal i maj 2020 kunne lande en aftale om et nyt udligningssystem.
Endnu en gang tak til Venstre, Det Radikale Venstre, SF og Alternativet for at indgå en aftale om en reform af udligningssystemet – et system, som sikrer et Danmark i bedre balance.
Kommuner på tværs af landet og uafhængig af farven af det politiske styre kan nu se ind i et mere robust og enkelt udligningssystem, som giver stabilitet og forudsigelighed.
Med aftalen øges de mest velstillede kommuners bidrag, så kommuner med de største udfordringer får flere penge til at løse eksempelvis sociale problemer.
Udligningsreformen skal grundlæggende udligne de største forskelle i indkomstgrundlag og udgiftsbehov.
Udligningsreformen har betydet, at nogle kommuner har sat skatten ned, mens andre kommuner har sat skatten op.
Vi ved alle her i salen, at der er en samlet ramme for skattelettelser og skattestigninger, og den ramme skal overholdes.
Det skulle den før udligningsreformen, og det skal den efter udligningsreformen.
I forslaget, vi behandler her, fra Det Konservative Folkeparti foreslås det, at det ikke skal udløse en sanktion til staten, hvis kommunerne som følge af udligningsreformen vælger at hæve skatten ud over den fastsatte ramme.
Altså, jeg måtte lige læse forslaget en ekstra gang, for var det virkelig Det Konservative Folkeparti, der foreslår det?
Og da jeg så læser, at Det Konservative Folkeparti herunder også nævner de to tidsbegrænsede kompensationsordninger, som VLAK-regeringen indførte med udløbsdato, må jeg ærligt indrømme, at min forundring var temmelig stor.
Så lad mig derfor slå fast: Det er jo muligt for kommuner at hæve skatten uden at blive straffet.
Det er kun, hvis en kommune vælger at gå ud over den fastsatte ramme, at der vil ske en modregning i bloktilskuddene.
Og hvad angår de tidsbegrænsede kompensationsordninger, er det jo altså meget modigt af en kommune at indregne en faktor, der hele tiden har haft en slutdato, og som ikke på noget tidspunkt var tænkt til at skulle fortsætte.
Det mener jeg under ingen omstændigheder vi skal honorere.
I forslaget er også tab på ændret befolkningstilbagegangskriterie nævnt, og befolkningstilbagegangskriteriet er beregnet ud fra et 3-årigt gennemsnit, da denne metode vurderes at give et meget mere retvisende billede.
At Det Konservative Folkeparti har inddraget dette, kan også undre.
Altså, hensigten med kriteriet er jo at sikre yderkommuner med strukturelle udfordringer.
Og selv om jeg næsten ikke kan tro det, kunne det jo godt se ud, som om det her beslutningsforslag har til hensigt at tilgodese nogle enkelte kommuner, men det er jo ikke sikkert, at jeg ser rigtigt.
Hvis De Konservatives forslag skulle gennemføres, ville det jo betyde, at der skulle tages penge op af fællesskabets kasse og gives til en kommune, der qua sit udskrivningsgrundlag netop skulle bidrage til fællesskabet.
Så fra Socialdemokratiets side må vi sige pænt nej tak til De Konservatives forslag.
Vi kan ikke støtte det.
Astrid Krag (S), 2020-12-15:
Vi har jo kredset om det i debatten her: Hvad er det egentlig udligningen bliver udregnet på baggrund af?
Er det sådan grebet ud af den blå luft, eller er det en mavefornemmelse, eller hvem man er gode venner med?
: Har man mange ældre borgere, har man mange børn, der også er dyre?
Og der er alt det socioøkonomiske: Har man mange borgere uden for arbejdsmarkedet, har man mange på førtidspension?
Har man mange borgere, som er svære og dyre at hjælpe som kommune, så er det det, der slår igennem i vores udligningssystem.
Så det er altså ikke sådan et eller andet, der svæver i den fri luft, eller noget, som man sidder og sjakrer sig frem til efter forgodtbefindende, men det er faktisk noget, der baserer sig på, hvad det er for en opgave, den enkelte kommune står med.
Jeg medgiver gerne, at det er svært at drive kommune alle steder, men der er nogle steder, hvor det er sværere end andre.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Det er helt korrekt.
Det er bare for at sige, at jeg synes, det er vigtigt, at borgerne er klar over, at en kommune som Lyngby-Taarbæk kommer til at have færre penge fremover, end de har haft hidtil, fordi de simpelt hen får en større udligningsregning.
De betaler rigtig meget i forvejen, og nu skal de betale endnu mere i udligning, end de har gjort før, og så er mit spørgsmål jo: Hvorfor skal de egentlig det?
Altså, hvad er det rimelige i, at nogle mennesker, som bor i et område, hvor man i forvejen har et lavere rådighedsbeløb, fordi boligpriser og boligskatter er enormt høje, skal til at betale endnu mere?
Høj som lav, rig som fattig, der bor i en kommune som Lyngby-Taarbæk skal betale mere.
Hvorfor er det rimeligt, når de i forvejen har et lavere rådighedsbeløb, end man har i andre kommuner?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Men det handler om, at man vil retfærdiggøre det, at man tager penge fra nogle kommuner og giver dem til nogle andre.
Det bruger man ifølge ordførerens egne argumenter, fordi alle skal have mulighed for at levere god grundlæggende kernevelfærd.
Det er jo ikke mine ord, det var ordførerens ord.
Og så siger jeg: Jamen hvordan vil man så sikre, at de penge, som man tager fra nogle kommuner og giver til nogle andre – det er jo det, en udligningsordning går ud på – så også går til grundlæggende kernevelfærd?
Det må man vel have en eller anden garanti for at de gør.
Eller vil man ikke blande sig i det, men bare sige: Nå, men skidt pyt, vi håbede, at det ville gå til noget andet?
Det er så okay på grund af det kommunale selvstyre, og så må de bare gå til det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Jeg har før tilkendegivet, at vi i SF i virkeligheden er meget enige i, at man skal begrænse de administrative udgifter.
Vi vil have så mange penge som overhovedet muligt ud at arbejde ude ved borgerne.
Det her handler simpelt hen om, at vi har lavet en aftale om, hvordan vi fordeler midlerne.
Det andet vil vi rigtig gerne arbejde videre med, og det skal så være i en nærhedsreform, den håber jeg snart vi er tættere på at komme i gang med, og i virkeligheden kunne det være spændende at snakke videre om, hvordan det så er, vi kan sikre, at de får minimeret mange af de administrationsudgifter.
Men at lægge hele den udvikling, der har været på 7 år, over i en aftale, vi har indgået her i foråret, er måske efter min smag nok lige som at blande pærer og bananer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Ordføreren vil gerne snakke om nøgletal, det synes jeg er en god idé.
I perioden fra 2015 til 2019 øgede man udgifterne til kommuner med mellem 2,3 og 2,5 mia. kr.
Ud af de penge gik 435 mio. kr. direkte til øget centraladministration og ledelse, altså, af de penge, man giver ud til kommunerne, bliver en stor andel brugt til at forøge centraladministrations- og ledelsesudgifterne med.
Hvordan vil man sikre, at de penge, man nu giver ud ekstra fra kommune til kommune, ikke bare går til øget centraladministration og ledelse, hvilket vi har beviser for at de faktisk gjorde tidligere?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Jeg vil godt pointere, at årsagen til, at SF er med i den her aftale, er, at det handler om borgeren og ikke om kommunen.
Den er jo lige for alle i hele landet.
Og der er ikke lige muligheder derude i kommunerne, når man ikke har samme indtægtskilde.
Nu har jeg hørt ordføreren før nævne en sygeplejerske, der mister 5.000 kr., og det er selvfølgelig ikke noget, vi er glade for i SF.
På den anden side kan man spørge sig selv om, hvad en sygeplejerske, der bor i en kommune med et skattetryk på over 26 pct., eller på Langeland, hvor man så har haft held med at kunne sætte skatten ned, så de har et skattetryk på omkring 27,5 pct., tror jeg det er, betaler.
Der er nogle uligheder, og det har vi rettet op på her, og det er jeg faktisk rigtig stolt over, og jeg er enig med Radikale Venstre i, at det er en af de største aftaler, vi har lavet.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Det er rigtigt, at der er skævheder i Danmark, og at der er nogle kommuner, der har langt flere socialt udsatte borgere og omkostningstunge borgere, end andre kommuner har.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er der ingen, der bestrider, og der er heller ingen, der bestrider, at der er behov for udligning.
Der kan man jo ikke bare sige, at der er nogle kommuner, der har lavere indtægter, fordi deres borgere tjener mindre i gennemsnit end andre, og at der er flere udsatte borgere i nogle kommuner, for det er der allerede taget højde for i de meget store milliardbeløb, som allerede bliver udlignet.
Så hvad er belægget for, at der skal mere udligning til?
Hvilke analyser ligger til grund for, at Gentofte Kommune har mindre brug for sine penge – ud over de 3,3 mia. kr., som de betaler i forvejen – end andre kommuner har, som nu skal have flere af Gentoftes penge?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Det er sådan set meget simpelt og har absolut intet med mavefornemmelse at gøre.
Det har faktisk noget at gøre med nøgletallene.
Noget af det har jo historiske årsager, bl.a. hvor virksomheder i sin tid har nedsat sig, og hvor de rigeste indkomster har været, og hvor boligmarkedet har boomet.
Det er noget, man sådan set ikke kan rykke så meget på i kommunerne.
Men det, man kan se af nøgletallene, er, at der er en lang række kommuner, der har et langt større antal af borgere på førtidspension.
Man kan se, at der er en lang række kommuner, der har et større antal borgere, der har behov for sociale indsatser.
Lige præcis de kommuner har faktisk også nogle af de laveste beskatningsgrundlag, dvs. penge til at betale regningen med.
Dermed får man lavet en meget, meget skæv fordeling, og man får i virkeligheden lavet en spændetrøje for de her kommuner, som ingen mulighed har for at bevæge sig videre og investere i sociale indsatser, så man kan rykke videre.
På den måde er det rigtig vigtigt, at vi har fået lavet en bedre og stærkere udligning, som også hjælper nogle af de kommuner, der er dårligt stillede.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Fru Charlotte Broman Mølbæk sagde, at velfærden var ved at krakelere ude i nogle kommuner, som man nu giver flere penge med udligningsordningen.
Men jeg vil gerne høre, hvad belægget for den påstand er.
Er det en mavefornemmelse, eller har man nogle analyser, det viser, at de kommuner, som nu får flere penge, har mere behov for dem end de kommuner, som nu skal betale flere penge, end de gør i forvejen?
Jeg har nemlig ikke set de her analyser, og jeg synes, det er meget underligt at vedtage en stor omfordeling af penge alene ud fra sin mavefornemmelse, i stedet for at man kiggede på, om der var nogle kommuner, som var over- eller underfinansierede i forhold til andre, og så lave fordelingen ud fra det.
Så hvad er belægget for at sige, at velfærden var ved at krakelere mere i de kommuner, som nu får penge, i forhold til de kommuner, som nu skal aflevere flere penge?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Det synes vi egentlig også i SF.
Vi ønsker da i virkeligheden at nedbringe de udgifter.
Det, jeg bare rigtig gerne vil pointere, er, at for én kommune er det lykkedes at hæve velfærden og styrke og investere i velfærden – og nu taler jeg ikke engang om anlægsudgifter – for over 300 mio. kr.
Det sætter bare tingene lidt i perspektiv, i forhold til hvad der er vigtigt.
Det, der har været væsentligt i en udligningsaftale, er jo ikke administrationsudgifterne.
De er også væsentlige, og dem skal vi rigtig gerne have gjort noget ved også på nationalt plan, så vi sikrer, at kommunerne også får minimeret den slags udgifter.
René Christensen (DF), 2020-12-15:
Så kan jeg da oplyse, at gennemsnitsprisen cirka vil være ½ mio. kr. pr. arbejdsplads, så det er 140 mio. kr. om året, der bliver brugt på at ansætte journalister alene for at konkurrere med journalisterne fra de lokale dagblade.
Det er faktisk sådan, at der jo i dag er flere journalister ansat i kommunerne, regionerne og staten, end der er ansat på selve aviserne.
Men det vil altså sige, at fra SF's side synes man ikke, det er et problem, at kommunerne bruger 140 mio. kr. om året på at ansætte journalister.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er mange penge.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Jeg ved ikke, om hr. René Christensen så kan gøre rede for, hvor mange penge det er, versus de penge, der faktisk er investeret og landet i de budgetforlig, der er landet lokalt ude i kommunerne.
Jeg kan meddele, at i Randers Kommune er der lavet en styrkelse af den borgernære velfærd på over 300 mio. kr.
Det er altså lige lidt mere end nogle af de midler, som ordføreren for DF henviser til.
Dermed ikke sagt, at man ikke skal blive ved med at minimere det, og jeg kan da også fortælle, at i Randers Kommune, som er en af de kommuner, der har modtaget en del i udligning her, har man også meget lave administrationsudgifter.
Man skal bare også huske, at når man tæller administrationsudgifterne i ét hele, er der faktisk også myndighedsrådgivere, dvs. de sagsbehandlere, der sidder sammen med borgerne ude i kommunerne.
Det skal man lige huske at have med.
René Christensen (DF), 2020-12-15:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg skal bare sådan lige høre ordføreren om noget.
Nu når man sådan fra SF's side siger, at de penge, der kommer ud til kommunerne, alle sammen går til velfærd, vil jeg bare lige sådan som en forbrugeroplysning sige, at antallet af journalister, der er ansat i kommunerne på journalistoverenskomst, er steget med over 50 pct. over en 7-årig periode.
I dag er der ca. 280 journalister ansat ude i kommunerne plus kommunikationsmedarbejdere og Facebookmedarbejdere og alt muligt andet.
Er det varme hænder?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Tak for ordet.
Tidligere i år indgik SF sammen med regeringen, Radikale Venstre og Venstre en aftale om en reform af udligningssystemet i kommunerne, der skal sikre et Danmark i bedre balance – et mere lige Danmark.
Vi flytter ca. 1,4 mia. kr. til landets yderkommuner, og vi sikrer ekstra statslig finansiering til kommunerne på op til 6,5 mia. kr. i 2021.
Med aftalen giver vi for en stor dels vedkommende også kommunerne mulighed for selv at tilrettelægge en skatteforhøjelse.
I SF vil vi gerne drøfte højere skat, hvis de lokale skatteindtægter rent faktisk går til lokale forbedringer: service, mere velfærd og flere varme hænder tæt på borgerne.
For selvfølgelig skal en borger i Randers eller i Maribo selv kunne mærke forbedringerne, hvis de betaler mere i skat.
Og det giver aftalen om kommunal udligning mulighed for i de fleste tilfælde.
At kommuner, der benytter udligningsreformens mulighed for skatteforhøjelse, også bliver pålagt ekstra udgifter til udligningen, kan virke ulogisk.
Men indholdet blev, som det blev, når det skulle række fra Venstre til SF – så det bakker vi op om.
Og derfor havde vi da også håbet, at De Konservative var blevet i forhandlingerne og kæmpet sammen med SF om at sikre bedre muligheder for skattestigninger i de kommuner, der skal afgive penge til de fattigste kommuner.
For vi ønsker jo heller ikke nedskæringer af velfærden i de rigeste kommuner, for der bor rent faktisk også udsatte borgere og borgere med små indkomster i både Gentofte og Rudersdal Kommuner.
Vi kommer bare ikke uden om, at velfærden var ved at krakelere i de fattigste kommuner, ikke kun på overfladen, men dybt inde i skelettet af den borgernære velfærd til de udsatte, ældre, børn og borgere med et handicap.
Derfor påskønner vi også, at hovedeffekten af aftalen om udligning sikrer, at nogle af landets rigeste kommuner kommer til at aflevere penge til landets fattigste kommuner.
Disse kommuner har lige så stor en ret til at yde service og velfærd til deres borgere.
Hvis man fratager dem denne ret, nedlukker man ikke bare velfærden, men også forudsætningen for kommunalt selvstyre, både på Langeland og i Gentofte.
Med de kommentarer skal jeg blot sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Stén Knuth (V), 2020-12-15:
Tak, og det er heller ikke normalt, at en god familie skændes på den her måde; det er jeg sådan set med på.
Men vil ordføreren ikke bare bekræfte mit spørgsmål?
Altså, er den aftale, som regeringen kom med, bedre eller dårligere, fordi Venstre blev siddende?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Jeg synes, det er et lidt sjovt tænkt eksempel, vi har her i forhold til den omfordeling af midler, nemlig at de alle sammen ryger i administrationen.
Jeg forsøgte lige før at redegøre for, at i et tilfælde er fordelingen sket ved en meget solid investering i den borgernære velfærd, så det har altså ikke været i administrationsudgifter.
Så vil jeg også godt lige igen minde ordføreren om, at når vi snakker administrationsudgifter, bliver de typisk også konteret, for det er myndighedspersoner, der har med det at gøre, og det vil sige, at det er sagsbehandlerne, der sidder og tager sig af de sociale sager og sidder og laver afgørelser, som jeg ved at Nye Borgerlige også er optaget af.
Så hvis man har lavet nogle sociale investeringer, der siger, at vi skal have flere sagsbehandlere ud at lave den tidlige forebyggende indsats, vil det faktisk også bone ud der.