runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Jeg skoser finanslovsforslaget for, at det ikke bidrager overhovedet til en løsning, og at der ikke er noget som helst, der trækker i retning af at bidrage til at løse problemet med arbejdskraftmangel i Danmark.
Ligesom vi alle sammen har en forestilling om, at enhver finanslov skal bruges til at bidrage til nogle grønne løsninger, nogle sociale løsninger, nogle ansvarlige politikløsninger, så har jeg også en forventning om, at enhver finanslov skal bidrage til, at vi løser problemerne med mangel på arbejdskraft.
Det kan være lidt, eller det kan være meget, men der skal være et bidrag – og det er der ikke.
Så jeg vil spørge, om Liberal Alliances forslag om, at unge skal have samme bundfradrag som voksne – det koster blot 40 mio. kr. i statskassen ifølge Skatteministeriet – skræmmer finansministeren væk, eller om der er noget ideologisk i det forslag, som skræmmer finansministeren væk.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Jamen det, der er opgaven, er jo på at sørge for, at der er uddannelsestilbud i hele landet, for det har vi brug for.
Det har vi brug for, dels for at det hele ikke alene skal foregå i de største byer, dels fordi når man uddanner unge mennesker uden for de store byer, er der også en større mulighed for, at man i de lokalområder kan få glæde af de pågældende efterfølgende, fordi man bliver der, hvor man nu er uddannet, i større omfang, end hvis man ikke kendte sit lokalområde.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
Hvordan kan det så være, at man har annulleret at flytte de her fire velfærdsuddannelser ud i landet, som jo faktisk var aftalt.
Altså, det var jo en lille del, men det var da trods alt en start.
Så hvis man deler ambitionen om, at man skal flytte uddannelser ud, hvorfor har man så stoppet udflytningen af de fire, der trods alt var aftalt?
Altså, det er da trods alt den forkerte retning i hvert fald.
Kan finansministeren ikke bekræfte, at det trods alt er den forkerte retning, også ud fra det, han selv sagde før?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Det er regeringens klare ambition, at der skal være uddannelser i hele landet, og at vi ikke må stå i en situation, hvor det alene er i de store byer, der er nogle gode uddannelsestilbud til vores unge og i øvrigt også til dem, der har brug for uddannelse senere i livet.
Så vi ser gerne, at der kommer flere uddannelser ud i landet.
Jeg vil ikke stå her og sætte tal på det, men det er en ambition, som vi deler.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
Tak for det.
For mit parti er det jo vigtigt, at vi får bundet Danmark bedre sammen, og en stor del af den løsning tror jeg er, at man kan tage uddannelser over hele landet.
Under åbningsdebatten hørte jeg hr. Morten Dahlin fra Venstre sige, at det var man sådan set enig i, og at regeringen havde en ambition om at flytte flere tusind uddannelsespladser ud i hele landet.
Der nævnes ingen specifikke, men bare flere tusind.
Så jeg vil egentlig bare spørge, om det er regeringens ambition, eller om det bare var Venstres solomelding den dag.
Altså, har regeringen en ambition om at flytte flere tusind uddannelsespladser ud i landet?
Jeg er med på, at det ikke er med på det her finanslovsforslag, men det kunne man jo så ønske sig.
Men er det en ambition gerne at ville flytte flere tusind uddannelsespladser rundt i landet?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Det, vi har lagt frem, er vores bud på, hvordan man kan gøre det her på en ansvarlig måde, så vi fører en politik, hvor vi gør, hvad vi kan, for at presse inflationen ned – for det er den allerstørste økonomiske udfordring for ganske almindelige danskere; det rammer alle, og det rammer især dem, som har mindst – og gør det på en måde, hvor vi samtidig fører en politik, der skaffer flere mennesker ud på vores arbejdsmarked, for det har vi brug for, både i vores velfærd og i vores erhvervsliv.
Og det er to af de vigtigste opgaver, vi står med i de kommende år.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Altså, noget af det, der ville trække aktivitet ud, ville jo være at gennemføre den lagerbeskatning, som var aftalt for nogle år siden.
Det ville være at beskatte – i mindre grad, men dog – mellemhandlernes gigantiske profitter, som de har tjent på almindelige mennesker de senere år.
Det ville også være at kigge på Kammeradvokaten, som jeg kan se regeringen selv har skrevet i regeringsgrundlaget man også skal kigge på.
Så der er også andre muligheder.
Carl Valentin (SF), 2023-03-29:
Det er godt, man synes, det samlet set er et godt resultat.
Og jeg kender godt til, at man indgår kompromiser, og jeg synes også, det er vigtigt, at vi er ærlige omkring de kompromiser, så det ikke skal fremstå, som om Venstre og Moderaterne og Socialdemokratiet lige pludselig mener det samme om alting.
Så jeg synes egentlig, det er god politisk kultur at fortælle, hvor ens forskelle er.
Men derfor synes jeg også bare, det er spændende at høre, om Moderaterne egentlig havde ønsket, at der var afsat flere midler til klima- og miljøområdet på den her finanslov.
Var Moderaterne optaget af at skrue op for klimahandlingen i den her finanslov, men måtte bøje sig mod de andre, eller synes man selv, at niveauet nu var fint nok?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Dernæst vil jeg sige, at der jo findes mange økonomiske teorier, og man kan opnå mål på forskellig vis.
Det, der bare er afgørende vigtigt for mig som finansminister, er, at vi med det, vi har lagt frem, har en negativ finanseffekt, som gør, at vi trækker fart ud af økonomien og dermed dæmper inflationen.
Og det gør vi jo bl.a. ved at have en meget lille pulje til nye initiativer, når vi har dækket det i forhold til psykiatrien, akutpakken, det, vi gør i forhold til Ukraine, det, vi har gjort i forhold til inflationshjælp.
Vi har prioriteret skarpt, og så er der ikke råd til så meget mere, hvis vi også skal føre en ansvarlig økonomisk politik.
Men at man kan gøre det på forskellig vis, er klart – selvfølgelig kan man det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Det er noget værre noget med det ben, men vi må håbe, det snart bliver bedre.
Jeg tror ikke, der er nogen partier herinde i Folketinget, der synes, det er en god idé at øge inflationen.
Det tror jeg simpelt hen ikke der er.
Jeg kan sige, at fra et venstreorienteret synspunkt er det jo dem, der har mindst at gøre godt med, som bliver belastet hårdest, når kurven i supermarkedet skal fyldes og bilen, hvis man har sådan en, skal tankes op.
Men jeg har opponeret lidt imod den fortælling, som jeg synes regeringen og regeringspartierne har lavet, om, at der er én vej til at føre inflationsbekæmpende politik, og det er at fremsætte et finanslovsforslag som det, vi har set her.
Uden egentlig at gå ned i detaljerne med det vil finansministeren så ikke bare anerkende, at der kan være forskellige veje til at føre en finanspolitik, der respekterer, at inflationen ikke må stige?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Det er til gengæld aldrig kedeligt, når hr. Sjúrður Skaale er på talerstolen, og set ud fra en finansministers synspunkt er det også befriende, når der står en ordfører på talerstolen, som siger, at han vil have færre penge, end man tidligere har fået.
Det er et ret usædvanligt øjeblik, som jeg gemmer i hjertet.
Nu, hvor vi er ved Nordatlanten, vil jeg også bare takke både fru Aki-Matilda Høegh-Dam, fru Aaja Chemnitz, fru Anna Falkenberg og hr. Sjúrður Skaale for gode indlæg, som understreger, at en del af finanslovsforhandlingen og i øvrigt det politiske samarbejde her på Christiansborg naturligvis også er, at vi afsætter penge til initiativer, der kan styrke det samarbejde, vi har i rigsfællesskabet.
Og mens forhandlingspuljen er usædvanlig beskeden for alle øvrige initiativer, har vi faktisk sat den i vejret i forhold til de nordatlantiske initiativer, og det er et udtryk for, at den her regering i høj grad ønsker at understøtte det meget, meget vigtige fællesskab, vi har der, og der er allerede i dag blevet præsenteret forskellige ønsker om, hvordan vi kan anvende de her midler, og måske også et ønske om en opdeling af dem, og det må vi jo tage.
Men jeg selv og regeringen ser meget frem til et samarbejde.
Jeg har også været glad for den her finanslovsdebat, fordi det har været en dag, hvor alle – sådan har jeg i hvert fald hørt det – har erklæret sig enige med regeringen i, at det gælder om at holde inflationen nede.
Til gengæld har der været ganske mange, der gerne ville bruge en masse penge samtidig, og den luksus har jeg bare ikke som finansminister.
Den vigtigste opgave med den her finanslov er ikke, at vi skal tage alle mulige spændende projekter og idéer, som kan være nok så sympatiske, og bruge en masse penge på det.
Den vigtigste opgave med den her finanslov er at holde inflationen nede, for det er det, der påvirker rigtig, rigtig mange danskere, ja, faktisk alle danskere har været berørt.
Sidste år var inflationen den højeste i 40 år, og derfor er det en ansvarlig regerings opgave at modvirke det, og det gør den her finanslov.
Til gengæld er der ikke så meget at lave sjov for, men det gør ikke så meget i min verden.
For det her handler om at få danskerne bedst igennem det, der er den største økonomiske udfordring lige nu, nemlig inflationen.
For selv om den heldigvis er på vej ned, ligger den stadig væk på et meget højt niveau, og derfor er det vores opgave som regering og som Folketing at gøre, hvad vi kan, for at modvirke den.
Og det er det, vi gør med det, vi har lagt frem, hvor der er en negativ finanseffekt på 0,9.
Det betyder så, at vi trækker energi ud af økonomien, sætter tempoet en lille smule ned.
Og vi ved godt, at inflationen ikke er noget, vi alene påvirker her i Danmark.
Vi er et lille land med en åben økonomi, men det, vi selv kan gøre, skal vi gøre, for at bringe inflationen ned.
Og det gør vi med den her finanslov.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-03-29:
Tak for det.
For mange år siden var jeg medforfatter til en bog om Færøernes selvbestemmelsesret i henhold til folkeretten.
Vi var i FN-bygningen i New York, og vi mødtes med generalsekretær Kofi Annans fornemste, øverste rådgivere.
Der er ingen sentimentalitet i FN-systemet, hvor man jo beskæftiger sig med undertrykkelse og brutalitet over hele kloden, så man var naturligvis parate til at høre om de grusomheder, som danskerne udsatte os for.
Her skulle alt frem i lyset.
For ligesom at danne sig et overblik over den aktuelle situation ville de først vide, hvor mange færøske patrioter der var blevet skudt af danske militser gennem det sidste år.
Ja, det var sådan set ikke så mange, måtte vi jo sige.
Derefter blev vi spurgt om, hvor mange færøske fanger der sad i danske fængsler og blev tortureret for deres synspunkter.
Jah, det ... Er der påviselige massegrave?
Tjoh ... Hvordan er jeres talefrihed begrænset?
Tjoh ... Må I beskytte jeres eget sprog?
Jah, altså det ...
Har I adgang til uddannelse?
Har I adgang til universiteter?
Ja, vi får sådan set dansk støtte til at studere på danske universiteter, så ...
De noterede så, at der ikke var beviser for de klassiske former for undertrykkelse, men spurgte så, om vi havde en specielt lang militærtjeneste.
Altså, hvori består den her undertrykkelse?
Endelig fik vi ordet og kunne forklare vores situation med egne ord, med egne oplevelser.
Hvert eneste år sender de en hel milliard kroner i hovedet på os uskyldige 50.000 mennesker.
Det gør os dovne og afhængige og ikke særlig opfindsomme.
Det må holde op, og det skal vi have FN's hjælp til!
Det var nu for meget for FN's stab.
De kunne ikke sidde der og bruge deres tid på de her pubertære, forkælede mennesker med deres pseudoproblemer.
Velan, det eneste, der var rigtigt i denne historie, var, at vi skrev den bog, at vi var i FN, og at vi mødtes med Kofi Annans stab.
Beskrivelsen af det fiktive møde er fra et avisindlæg af en meget farverig debattør, der ville gøre grin med den færøske selvstyrefløj.
Men det satiriske og meget morsomme læserbrev viser, at de færøske selvstændighedsbestræbelser adskiller sig fra lignende bestræbelser andre steder i verden, for mens andres drivkraft er at komme ud af tvang og undertrykkelse, så er det meget bredt funderede færøske ønske at komme ud af en afhængighed, som der ikke er nogen der egentlig påtvinger os.
Vi skal gøre det af egen fri vilje, fordi vi mener, det er bedst for os selv.
Motivationen er altså ikke undertrykkelse eller fjendskab, men en opfattelse af, at det sundeste for det færøske samfund er at holde sig flydende helt ved egen opdrift.
Der er forskellige holdninger til, hvor hurtigt det skal ske.
Vi socialdemokrater er jo pr. definition grå, kedelige og pragmatiske, og vi ligger et sted i midten, hvor vi selvfølgelig gerne vil have revolutionen, men den skal bare ikke gennemføres på én dag; den skal måske gennemføres på 30 år.
Samfundet er ikke noget, man skal eksperimentere med.
Men det betyder ikke, at retningen ikke er vigtig.
Det er den, og den er også rigtig nu.
Anna Falkenberg (SP), 2023-03-29:
Tak for ordet – og tak for den gode udtale.
Tak for en god debat her i dag.
Jeg har fulgt med med spænding.
Lad mig først og fremmest kvittere for den inddragelse af de nordatlantiske mandater i den her forhandling om finansloven, som regeringsgrundlaget lægger op til.
Det ser jeg meget frem til.
Min rettesnor i forhandlingerne vil være at prioritere områder og projekter, der er til rigsfællesskabets fælles bedste, og som altså gavner og styrker det konkrete samarbejde mellem alle tre rigsdele.
Der er dog en konkret sag, som jeg gerne vil løfte op i dagens finanslovsdebat.
Der blev ved det sidst indgåede politiforlig afsat omkring 3 mio. kr. til etableringen af en skydebane til det færøske politi.
Færøernes politi skal gennemgå årlige skydeøvelser, men har i dag ikke tilfredsstillende forhold til dette.
Manglende indendørs faciliteter betyder, at politiet er afhængige af meget uforudsigelige vejrforhold og forhold, hvor bl.a. også løsgående får befinder sig.
I takt med at kravene til politiets skydetræning jævnligt skærpes, bliver det mere besværligt for færøsk politi at afvikle de nødvendige øvelser.
Det betyder i kroner og øre, at der vil mangle ca. 10 mio. kr., for at etableringen kan finde sted, og det synes jeg er meget uheldigt.
Jeg synes, vi mangler en debat om, hvordan vi i forhandlingerne adskiller de konkrete forbedringer, der skal laves i og for myndigheder, som er på danske ansvarsområder, og så ellers de generelle projekter, som vi som nordatlantiske medlemmers synes skal til for at styrke og gavne samarbejdet imellem rigsdelene.
Og som bekendt er det færøske politi jo en dansk myndighed.
Derfor er det også mit håb, at regeringen vil se positivt på de forslag, jeg vil komme med til forhandlingerne, og samtidig have in mente, at der altså er nogle ansvarsområder på Færøerne, som skal prioriteres.
Der er kommet en ny regering på Færøerne, som Sambandsflokkurin ikke er en del af.
Regeringen på Færøerne har valgt at prioritere, at det danske bloktilskud til Færøerne skal mindskes med 100 mio. kr. over 4 år.
Det fremgår også af det her finanslovsforslag.
Selv om jeg og Sambandsflokkurin ikke ønsker at reducere bloktilskuddet for enhver pris, respekterer vi selvfølgelig, at der er et politisk flertal på Færøerne, der ønsker det.
Til sidst vil jeg bare takke for en god debat i dag, og jeg ser frem til de kommende forhandlinger.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-29:
Jeg tænker først og fremmest, at det er en debat, som vi fire nordatlantiske mandater bør have i fællesskab, og så kan man tage den derfra.
Vi går sådan set åbent ind i debatten.
Færøerne har 12 områder, som Folketinget varetager på vegne af Færøerne, mens Grønland har 32 områder.
Derfor har IA i mange år været fortaler for, at Grønland også bør have en større andel af puljen, fordi vi jo har mange opgaver, som vi skal løse på vegne af Folketinget.
Så derfor giver det god mening, at man i hvert fald har den drøftelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Det betyder da ikke, at man så siger fra regeringens side, at det derfor ikke skal ske i finansloven.
Så hvorfor er det, at vi ikke må håndtere manglen på arbejdskraft i finansloven?
Men jeg er glad for, at hverken 40 mio. kr. eller det ideologiske i, at unge har samme bundfradrag som voksne, ikke skræmmer finansministeren væk.
Kan man så forvente, at Liberal Alliance bliver inviteret til yderligere forhandlinger, og at regeringen vil se med velvilje på vores meget moderate forslag om 40 mio. kr. og et bundfradrag, der svarer til voksnes?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Men altså, Liberal Alliance er jo blevet indkaldt til finanslovsforhandlinger.
Vi har allerede haft møde, og det glæder mig, at man i dag så får lidt konkret på bordet med, hvad Liberal Alliance kunne tænke sig.
Jeg tænker, at vi sikkert kommer til at mødes igen.
Om vi ender med at lave en finanslov med hinanden, må tiden jo vise.
Og så vil jeg bare sige i forhold til det med at skaffe flere i arbejde: Det er vældig fint med skåltalerne, men da man havde chancen for få uger siden, lod man være.
Og derfor er det jo snak fra Liberal Alliances side – det er jo ikke handling.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Altså, vi mener jo, at så længe vi bliver klogere og får mere viden, bør tallene vel opdateres, og derfor giver det ikke nogen mening.
Det har vi også stillet som et skriftligt spørgsmål.
I SF har vi en lidt anden tilgang til det end Enhedslisten; vi har både stemt for det og imod det.
Vi vil sige, at der er så store diskrepanser i år, i hvert fald i forhold til de her tal, at det vil være afgørende for, om vi kan stemme for det eller ej.
Men jeg har også stillet det som et skriftligt spørgsmål til finansministeren.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Vi holder fast i traditionen i Enhedslisten, så jeg må også lige tage ordet til den her behandling.
Det er jo en lidt teknisk ting, der hænger sammen med finansloven, men ikke desto mindre er det nogle meget vigtige love, fordi det sådan set er dem, der sætter rammerne bl.a. for de forhandlinger, som finansministeren snart skal have med kommuner og regioner.
Derfor er det ikke helt uden betydning.
Og jeg skal gøre det kort, for jeg er klar over, at mine ærede kollegaer nok snart vil hjem.
Vi har jo i Enhedslisten aldrig været kæmpestore fans af den budgetlov, som de her love om udgiftslofter jo er en udmøntning af.
Vi synes, de fratager kommunerne det mest centrale i deres selvstyre, nemlig muligheden for selv i højere grad at bestemme over deres økonomi.
Jeg har jo selv lige siddet i sådan en kommunalbestyrelse – det er der også andre medlemmer, der har – og alle, der har prøvet det, vil jo kende til de ret stramme rammer, der gør, at man godt nok er valgt, men at det er meget begrænset, hvad man kan bestemme.
Budgetloven og de her love om udgiftslofter har også – i mange år i hvert fald – ført til en underbudgettering, hvor kommunerne har forbrugt mindre, end de har budgetteret, og dermed har man reelt, om man så må sige, brugt mindre på velfærd, end hvad man egentlig havde aftalt, og hvad man egentlig skulle, og det er jo gået ud over de mennesker, som er mest afhængige af velfærd.
Nu har man så udskudt revisionen af budgetloven til 2033, altså yderligere revision af budgettet.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår et svar, jeg har fået fra finansministeren.
Man siger ligesom, at nu har man udvidet underskudsgrænsen, og det tror jeg vi alle sammen synes var en rigtig god idé.
Det kan blive vigtigt, når økonomien på et tidspunkt vender, og det løser nok også til dels det såkaldte hængekøjeproblem.
Men der var jo også en lang række andre elementer omkring budgetloven, som vi har diskuteret, og det er jo bl.a. det her med flerårige budgetter, som har været diskuteret; det er noget om den form for sanktioner, der ligger i loven, og det er selvfølgelig også, om kommunerne skal have et større råderum selv.
Der har også været diskuteret sådan noget med, om bestemte typer af investeringer, f.eks. inden for klima og grøn omstilling, skulle have en anden status i budgetloven.
Derfor håber vi meget – og vi har også noteret os fra det svar af finansministeren, at der ikke er noget til hinder for, at man kan gøre noget ved budgetloven før 2033.
Det synes vi er meget fornuftigt, og vi vil opfordre finansministeren til at indkalde til nogle forhandlinger snarest om det.
Og der er også et skriftligt spørgsmål på vej til finansministeren.
Men vi er kritiske over for budgetloven, og den måde, den udmøntes på i lov om udgiftslofter, og derfor stemmer vi heller ikke for de her love – det har vi i øvrigt heller aldrig gjort før.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Det er sådan, at det, vi forholder os til i det her finanslovsforslag for 2023, er bevillingen til Klimarådet her.
Den problemstilling, som bliver rejst fra radikal side, og som også andre ordførere har været inde på i dag, er, hvad der skal ske med Klimarådet fra 2024 og frem.
Og det er min klare fornemmelse, at i de forhandlinger, der står for døren, er det et punkt, som både Radikale Venstre og SF og måske også andre kommer til at rejse, og så tager vi en, tror jeg, konstruktiv snak om det der.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Det hører jeg, som at det også har et grønt sigte.
Noget andet, som vi har diskuteret i dag, har været Klimarådets bevilling, som vi også i Radikale Venstre har sat spørgsmålstegn ved.
Der vil jeg egentlig bare høre finansministerens refleksion over, at Klimarådet står til at miste sin bevilling fra 2024.
Det er i hvert fald noget, som vi i Radikale Venstre ser meget alvorligt på.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Jeg tror, vi har en fælles både analyse og opgave i forhold til at skaffe mere faglært arbejdskraft ikke mindst på det grønne område.
Så den grønne omstilling, som vi alle sammen er dybt optagede af, også kan blive virkeliggjort i den praktiske verden.
Virkeligheden er jo også, at vi kan sætte os meget fine mål her på Christiansborg, men hvis vi ikke har den faglærte arbejdskraft, hvad enten det er elektrikere, eller det er en hvilken som helst anden faggruppe, som skal bidrage til at lave den grønne omstilling, så kommer vi bagud.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Tak, og tak for talen.
Jeg er glad for, at finansministeren tager sin opgave med ikke at puste til inflationen alvorligt og har fremsat det her stramme finanslovsforslag.
Tak også for at kvittere for, at Radikale Venstre sætter fokus på især det grønne, når vi går ind til de her forhandlinger, som vi går konstruktivt til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre finansministeren om den her uddannelsespulje, altså de 125 mio. kr., som regeringen tager fra uddannelsesløftspuljen til faglært arbejdskraft.
Hvordan vil man sikre, at det er til grønne medarbejdere, som netop kan hjælpe den grønne omstilling i gang?
Jeg er enig i, at der skal et uddannelsesløft til, men det kunne også være rigtig godt, hvis det kunne gå direkte ind i den grønne omstilling, hvor vi har et stærkt behov for arbejdskraft.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-29:
Det var bare for at sige, at det glæder os, og vi glæder os til det kommende samarbejde.
Jeg mener også, at en idé om at splitte puljerne, så der måske er en færøpulje og en grønlandspulje, kunne være interessant.
Det er det, for
hvis vi kigger på de ansvarsområder, som Danmark netop overtager, vedrørende Grønland og Færøerne, så er de så forskellige i forhold til både størrelse, og i forhold til hvordan man så også fordeler de forskellige økonomiske midler.
Hvordan ser IA på den idé?
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Jeg kunne have valgt at tale om alt muligt, men nu talte jeg om elementet i finanslovsforslaget.
De her skatteplaner, som regeringen har, er jo ikke realiseret endnu, men af det her finanslovsforslag fremgår det jo som et af initiativerne, at man vil give den her milliard i skattelettelse.
Dengang, hvor vi sammen sagde, at det hul skulle lukkes, begrundede vi det – og jeg læser op fra loven – med, at danske udenlandske selskaber i dag kan undgå beskatning af ejendomsavance ved at placere ejendommen i et datterselskab og sælge datterselskabet i stedet for selve ejendommen.
Anerkender finansministeren, at med det finanslovsforslag, hvor man annullerer det her, lader man så det hul stå åbent, så Blackstone og andre fortsat kan slippe for at bidrage med skat i Danmark?