runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-02-25:
Jamen jeg kunne bare have en bekymring for, at det virkelig bliver værre, fordi det kommer til at foregå i det skjulte, så de her bagmænd får bedre muligheder for stadig væk at kunne være bagmænd for de prostituerede.
Det sidste, jeg vil sige, er egentlig en anerkendelse af, at ordføreren nævner sugardating.
Jeg er meget enig og har også været meget optaget af, at det bestemt er noget, vi skal gøre noget ved, når vi taler børn og unge under 18 år, altså at sørge for, at de ikke havner i sugardating, og at de skal være bevidste om, hvad det er, der foregår på nettet.
Så det vil jeg bare anerkende og sige, at det er jeg meget enig i.
Trine Torp (SF), 2021-02-25:
Det er et argument, jeg har selvfølgelig har hørt før, og det er altid en vigtig problemstilling at have i baghovedet, når man kriminaliserer noget, om man så skaber noget mere skjult.
Men det, jeg også hører fra de nordiske lande, som jo er dem, der har haft det længst, er, at der faktisk er flere, som anmelder vold og voldtægt eller mindre overgreb, som de normalt ikke ville have anmeldt, for nu kan de anmelde det – bare det, at der har været en til stede, er nok til at anmelde det, hvorimod bevisbyrden for, at der er tale om en voldtægt, når det ikke er ulovligt at købe sex, er meget vanskeligere at føre med den retstilstand, vi har i dag.
Men hvis det var forbudt at opsøge, ville man jo allerede have overtrådt loven, i det øjeblik man var trådt ind i lokalet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-02-25:
Jeg tager ordet, fordi ordføreren nævner, at SF ønsker at kriminalisere det, og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke har en bekymring for, at man så bare kommer til at skubbe de her mennesker endnu mere ud i mørket – hvis jeg skal følge SF's tankegang – i forhold til at det så er ulovligt.
Nu ved vi jo, at prostitution har eksisteret, jeg ved ikke mange år tilbage i tiden, så jeg har svært ved at se, at det er den rigtige løsning.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke har en bekymring – og hvad man så tænker om det – i forhold til det med at man måske kan være med til at skubbe de her mennesker endnu mere ud i mørket, og at det måske bliver endnu værre for dem?
Mette Thiesen (NB), 2021-02-25:
Jeg havde egentlig også en forhåbning om, at SF var enige med mig i, at det her har mange forskellige aspekter, og det synes jeg faktisk også at jeg forsøgte at ramme ind i min ordførertale.
Men vi går ikke ind for, at man på den måde ødelægger det for nogen, som har taget et bevidst valg.
Det gør vi ikke.
Som jeg startede med at sige, handler det her jo sådan set ikke om, at vi nu skal tage stilling til, om vi skal have ændret § 233, altså rufferiparagraffen, eller om vi skal have ændret noget andet.
Det er ikke det, vi taler om.
Vi taler om at nedsætte en arbejdsgruppe for at sikre, at vi har et ordentligt grundlag for at vide, om de her juridiske hegnspæle på det her område er, som de skal være.
Vi er alle sammen enige om, at det er frygteligt med handlede kvinder og med børn og unge, som bliver tvunget ud i det.
Det er frygteligt, det er vi jo enige om, men der er altså nogle mennesker, der tager et bevidst valg, og de skal ikke rammes af det her.
Trine Torp (SF), 2021-02-25:
Jeg prøvede at spørge Venstres ordfører om det samme, og nu vil jeg så også prøve med Nye Borgerliges ordfører.
Hvad er det ud over det, som Justitsministeriet allerede har svaret os på, som er uklart?
Hvad er det for et grundlag, vi mangler på det her område?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-02-25:
Nu er det svært for mig at stå og sige, lige hvor grænsen er, men det er i hvert fald ikke tanken med den her arbejdsgruppe, at vi skal industrialisere prostitution i Danmark.
Egentlig er tanken med arbejdsgruppen, at vi skal have noget mere viden, sådan at vi kan handle både i forhold til dem, der gerne vil ud af prostitution, men faktisk også sikre de mennesker, der rent faktisk har truffet et bevidst valg om at være i prostitution, nogle ordentlige forhold og nogle ordentlige rettigheder.
Trine Torp (SF), 2021-02-25:
Jeg synes, vi har fået svar på det her med forsikringer og egentlig også på det her med vagter.
Ministeren sagde også i sin tale, at der ikke er noget i vejen for at gå sammen om at ansætte en vagt, hvis ikke den vagt tjener penge på den prostitution, der er.
Og så har jeg bare lige et spørgsmål til.
Nye Borgerlige nævnte eksemplet med, at man køber en ejendom.
Konservatives ordfører siger, at de ikke er interesseret i at industrialisere det her.
Hvis nu man køber en ejendom med ti værelser, man kan leje ud, er det så at industrialisere prostitution?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-02-25:
Tak for et meget konstruktivt spørgsmål.
Jeg vil meget gerne drøfte det videre i udvalgsbehandlingen.
Jeg tænker, det bl.a. drejer sig om rettigheder såsom arbejdsløshedsforsikringsordninger, om at kunne ansætte vagter i forhold til den her gråzone og i det hele taget om at kunne opspore, hvor de her personer, der har brug for hjælp til at komme ud af prostitution, er.
Der er jo i beslutningsforslaget faktisk fem dots, hvor der faktisk er nævnt nogle områder, som jeg synes vi skal drøfte i udvalgsbehandlingen, og det vil da glæde mig, hvis SF vil være konstruktive, i forhold til at vi får en drøftelse af det og får noget mere viden omkring det.
Trine Torp (SF), 2021-02-25:
Tak for det.
Hvis vi skal komme lidt mere konstruktivt videre i forhold til udvalgsbehandlingen, skal vi vide nogle ting.
Jeg er egentlig optaget af, hvordan vi kan blive klogere på det her område, og der er jo ikke nogen, der ikke ønsker at have viden, og det er også derfor, VIVE jo laver den her store undersøgelse, som jeg glæder mig rigtig meget til at se hvad der står i.
Men hvis vi skal komme videre ud fra de besvarelser, vi allerede har fået fra Justitsministeriet, hvad er det så for nogle konkrete rettigheder, som forslagsstillerne ønsker at vi skal undersøge helt konkret?
Og hvad betyder det helt konkret, når man siger, at man gerne vil have ordentlige forhold?
For det tror jeg er nødvendigt at vide, hvis vi skal komme videre med det i udvalgsbehandlingen.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-25:
Jamen jeg nævnte det i min ordførertale.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor det f.eks. ryger ind under rufferiparagraffen, når man skal leje ud til andre.
Altså, der er nogle ting her, som jeg synes skal være belyst.
Så synes jeg måske, det er en lidt mærkelig tilgang til det, at man ikke vil have tingene undersøgt, når dem, som står med det, som står med de her problematikker hver eneste dag, selv siger, at der er nogle ting, som de synes er skæve i forhold til deres retsstilling i forhold til det her med, hvordan de indretter deres liv, og hvordan de kan indrette deres liv.
Der er nogle usikkerheder.
Vi bakker i hvert fald altid op om, at der bliver skaffet et ordentligt grundlag for, at man kan tage politiske beslutninger.
Det kan så godt være, at ordføreren ikke er enig med os i det, men det må så være, hvad det er.
Camilla Fabricius (S), 2021-02-25:
Jeg prøver lige igen: Hvad er det for nogle nuværende regler, som rammer den målgruppe, som ordføreren for Nye Borgerlige peger på?
Mette Thiesen (NB), 2021-02-25:
Nu gør ordføreren sig desværre skyldig i at ramme det ind, som om hele Nye Borgerliges socialpolitik handler om prostitution og retten til det eller ej.
Det kan jeg berolige ordføreren med ikke er rigtigt.
Vi har bl.a. også en fremragende handicappolitik, hvor det ville være rigtig dejligt, hvis Socialdemokratiet bakkede op om eksempelvis at få handicapområdet ud af kommunerne.
Det er så, hvad det er – lad os lade det ligge.
Det handler sådan set om at skaffe et ordentligt overblik over, hvad de juridiske rettigheder er.
Jeg har sagt fra starten af, at jeg er meget åben over for at kigge på, om der er nogle ting, der skal rykkes på, for at dem, som med åbne øjne har tilvalgt det her, kan sikres nogle bedre vilkår, end de har i dag.
Der er altså bare nogle problematikker – og jeg har selv nævnt nogle af dem i min ordførertale – og nogle ting, de oplever, som er rigtig svære for dem at gennemskue.
Og der synes jeg sådan set at det er helt fair, at man nedsætter en arbejdsgruppe og prøver at få afklaret det her.
Så blev der nævnt nogle ting af en af de tidligere ordførere, der nok ville komme op, om sygesikring og alt muligt andet: fint med mig, at vi får det gravet frem, og så må vi jo tage politisk stilling til, hvordan hegnspælene så skal stå.
Men jeg kan ikke forstå, at man er imod, at der kommer en arbejdsgruppe, som undersøger, om der er noget, vi kan gøre bedre.
Det forstår jeg bare ikke.
Camilla Fabricius (S), 2021-02-25:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge om, hvad det er for nogle nuværende regler, som ødelægger det for dem, der måtte have truffet et frit valg.
Og hvad er det i de nuværende regler, som rammer dem?
Hvis vi holder fast i, at det er det, Nye Borgerliges socialpolitik går ud på, hvad er det så i de nuværende regler, der rammer dem?
Det bliver jeg lidt nysgerrig på.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-25:
Når vi kan se, at der er stærke kvinder, som aktivt og med åbne øjne – en af dem var faktisk til det samråd, jeg ved ikke, om du talte med hende, hun sad nede bagerst – har valgt det her til, og når de selv siger, at de synes, at der er nogle problematikker i forhold til deres retsstilling, så synes jeg faktisk, at vi skal tage det alvorligt.
Jeg synes, vi skylder hinanden at nedsætte en arbejdsgruppe, der undersøger det her med åbent sind uden på forhånd at have en holdning til det.
Nu ved jeg godt, at SF og Nye Borgerlige i hvert fald nok også på det her område er ret uenige, og sådan er det, men lad os da få undersøgt det.
Kathrine Olldag (RV), 2021-02-25:
Tak for det.
Radikale Venstre er også en del af udligningsreformen, så derfor støtter vi naturligvis også det her forslag.
Men jeg synes også, det måske lige er værd at knytte et par ord til det udover de ting, som de øvrige ordførere allerede har talt om.
For vi har jo et udligningssystem i Danmark, som – sådan som det er blevet konstrueret nu, i den nye reform – reelt måske heller ikke altid dækker det behov, som der er i forhold til de forskellige udviklinger, der findes ud i kommunerne.
De kommer til at se et langt demografisk træk, som det hedder på pænt politisk, hvilket i den grad kommer til at underminere kommunernes økonomi i årene fremover.
Og derfor forudser vi, i hvert fald i Radikale Venstre, at vi kommer til at genbesøge udligningsordningen inden for en relativt kort årrække, i hvert fald inden for 5-6 år.
Så kan man sige, at det her grundprincip om at sænke bundskatten naturligvis er et træk, som vi gør for at udligne det samlede skattetryk.
Men det med egentlig at få skovlen under uligheden i Danmark – eller skævheden imellem de danske kommuner og det behov for midler til at lave et ensartet serviceniveau derude – er ikke løst, heller ikke med det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Jeg er jo enig med den socialdemokratiske ordfører i, at vi skal bekæmpe skattely og folk, der prøver på at gemme penge væk i de her lande, men jeg lagde mærke til, at ordføreren sagde, at det her ville give en kraftig forøgelse af skatteindtægterne i Danmark, fordi det ikke gav incitament til at flytte pengene ud af landet.
Jeg undrer mig bare lidt over, hvor man har det fra, for der står jo i lovforslaget, som er udarbejdet af ministeriet, at det her ikke har nogen provenumæssig effekt, eller at den i hvert fald er så lille, at man ikke kan beregne det.
Det giver altså ikke øgede skatteindtægter i Danmark, og så kan man vel også godt konkludere, at de her tiltag ikke har nogen effekt.
Så de ser jo godt ud på papiret, men kan ordføreren sætte et par ord på, hvad effekten af det her lovforslag er?
Troels Ravn (S), 2021-02-25:
Jamen altså, vi skal gå forrest i kampen mod aggressiv skatteplanlægning og skattely, og pointen i det her lovforslag er jo netop, at forudsætningerne for, at vi kan gennemføre de her defensive foranstaltninger for lande på EU's sortliste, som vi med det foregående lovforslag diskuterede, er, at vi ikke længere har den her dobbeltbeskatningsoverenskomst med Trinidad og Tobago, så derfor giver det god mening at opsige den.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak, formand.
Jeg har personligt beskæftiget mig med dobbeltbeskatningsaftaler rigtig mange gange igennem mit erhvervsvirke, og det er en rigtig effektiv måde at få reguleret skat på i to lande på en måde, som er retfærdig for begge lande.
Derfor skal man jo altid søge overenskomster, søge at forbedre overenskomster og sjældent opsige overenskomster.
Med de øjne vil jeg kigge på det her lovforslag.
I Venstre mener vi, at man skal gøre rigtig, rigtig meget, så meget som muligt, for at bekæmpe skattely, og vi støtter selvfølgelig initiativer, der har den hensigt at værne mod skatteunddragelse og skatteundgåelse.
Netop de to dele er et uvæsen, hvor man næsten skal gå enhver vej for at undgå de her ting.
Og vi er helt enige i intentionen med de her robuste internationale skatteregler, som sikrer mod den aggressive skatteplanlægning.
Når det er sagt, synes jeg også, det er vigtigt at få undersøgt, om det forslag, der ligger her, så gør det.
Det er vi faktisk i tvivl om.
Vi er i tvivl om, om det at opsige den aftale faktisk medfører, at vi værner mod skatteunddragelse og skatteundgåelse.
Og derfor vil vi, indtil vi har fået svar på vores spørgsmål, være uafklarede i den her sag, og vi vil stille en masse spørgsmål, der får afklaret de her ting.
Vi ser også i høringssvarene, at der er en bekymring hos så at sige alle erhvervsorganisationer.
Og hvorfor det?
Så kan man sige, at det jo er i deres interesse.
Nej, det er det ikke.
Virksomhederne har ingen interesse i, at vi ikke bekæmper skattely.
Lad os lige få det slået fast med det samme.
For at få fair konkurrence skal man også have gennemsigtige skattesystemer og alle de her ting, så derfor har vores virksomheder en kæmpe interesse i, at det her foregår ordentligt.
Og når de siger, at de er bekymrede over, at vi opsiger en dobbeltbeskatningsaftale, skal vi altid være forsigtige med at gøre det.
Derfor synes vi også, det er rigtigt at tænke over det – at sætte sig tilbage og høre, om der ikke er andre måder at gøre det på; om man måske kunne tage en dialog i stedet for og måske lave nogle mindre indgribende sanktioner i den sammenhæng.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man påpeger, at den her dobbeltbeskatningsaftale jo er en effektiv måde at udveksle informationer på.
Vi risikerer rent faktisk, at ved at opsige den her aftale kan vi ikke længere få oplysninger om danske borgere og virksomheder i landet, og derved fører den her opsigelse faktisk til, at dem, der gerne vil snyde, bare kan snyde endnu mere.
Altså, rent faktisk vil dem, der snyder, bare sige tak og bruge skattelyet i højere grad.
Og det må jo ikke ske.
Jeg siger, at vi skal tænke os godt om, når vi foretager de her opsigelser.
Venstre er i tvivl, og vi er uafklarede, og derfor vil vi stille en masse spørgsmål omkring det her lovforslag.
Det skal være til gavn for Danmark, det skal være til gavn for vores virksomheder, at vi gør de her ting, og det vil vi gerne være sikre på, inden vi tager endelig stilling til sagen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Tak for det.
Lovforslaget handler om at opsige dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Trinidad og Tobago, fordi landet er på EU's sortliste.
Jeg kan godt forstå behovet for at slå hårdt ned på brugen af skattely og aggressiv skatteplanlægning – det behov deler vi fuldt ud – men hvordan kommer vi derhen, hvor man så også gør det?
Er løsningen virkelig, at vi skal opsige dobbeltbeskatningsoverenskomster?
For formålet med aftalerne er jo, som det første i navnet siger, at der ikke sker en dobbeltbeskatning, altså at f.eks. en pensionist ikke beskattes både i Danmark og i det andet land, eller at virksomhederne bliver beskattet dobbelt af deres overskud, men det er sådan set også, at der ikke sker en dobbeltikkebeskatning, altså hvor der er sådan en aggressiv skatteplanlægning.
Så jeg vil egentlig spørge, om det ikke stiller os meget bedre, at vi faktisk har de her overenskomster.
Jeg synes jo, at målet må være, at vi har så mange af de her aftaler som muligt, og jeg vil næsten vove den påstand, at hvis vi havde en dobbeltbeskatningsoverenskomst med alle lande i verden, så var problemet med skattely løst.
For så tror jeg egentlig, at det var så effektivt, at der ikke var noget problem tilbage.
Så jeg synes simpelt hen, det er en forkert retning at gå i forhold til bekæmpelsen af skattely at opsige aftalerne, og at vi i stedet for skal indgå flere aftaler.
Vi skulle jo sådan set også se, om vi kunne få nogle med Spanien og Frankrig tilbage igen, som vi dog for mange år siden, også før min tid, opsagde ved en fejl, må man bare sige i dag.
Hvis der så endelig er problemer med den her aftale, fordi den trods alt, må man medgive, er gammel, så må man da indgå i en dialog med landet for at få den opdateret.
Men løsningen er ikke at opsige den.
Jeg kan også se, at der i høringssvarene siges, og erhvervslivet jo sådan set siger det samme, nemlig at det giver en forudsigelighed for dem, at der er dobbeltbeskatningsoverenskomster med så mange lande som muligt i hele verden, og det her er altså bare et skridt i den forkerte retning.
Carl Valentin (SF), 2021-02-25:
Tak for det.
Det her lovforslag følger af L 150 om sanktioner mod lande på EU's sortliste.
Det er vigtigt, at vi får gjort op med den aggressive skatteplanlægning og brug af skattely, der findes både i Danmark, i EU og udenfor.
Med lovforslaget bliver det muligt også at sanktionere Trinidad og Tobago, som står på EU's sortliste.
Det er nødvendigt for at sikre en bedre skattepraksis globalt set.
Jeg kom jo i min tidligere ordførertale ind på en række konkrete forslag til at bekæmpe skattely, og jeg vil ikke gentage mig selv her, men blot sige, at jeg håber, at regeringen også følger op på det.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Jeg tror også, det er dér, uenigheden kommer ind.
For jeg synes jo, det ensidigt og altid er i Danmarks interesse at have de her aftaler.
Vi har ved en fejl for en del år siden opsagt en med Spanien og Frankrig, og det kæmper vi jo stadig væk med efterdønningerne af, fordi det faktisk viste sig, at det var rigtig dumt at opsige den aftale.
Og jeg tror, det samme kommer til at ske her.
Jeg synes jo, at Folketingets ærinde må være, at vi har så mange aftaler som muligt, både for at sikre, at dobbeltbeskatning ikke sker, men også for at sikre, at der ikke sker dobbelt ikkebeskatning.
Altså, det er næsten et af de mest effektive redskaber i bekæmpelsen af skattely, og derfor undrer det bare, at man nu går i den modsatte retning og foreslår, at vi skal fjerne de her aftaler, når nu, som ordføreren også bekræfter, det er et så effektivt redskab.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Jeg kender ordføreren som et meget pragmatisk menneske, og jeg ved, at der i alle andre sammenhænge skal noget til, før ordføreren bare vil sige: Jeg opsiger samarbejdet.
Og jeg tænker, at det vil blive betragtet som en ret fjendtlig handling og måske ikke som den bedste start på at prøve at bevæge nogen i en retning, som man gerne vil have.
Kathrine Olldag (RV), 2021-02-25:
Hånden på hjertet, så kender jeg ikke forhistorien, med hensyn til hvordan der er blevet rakt ud for at kunne bringe de ting, der har været mangelfulde, i orden.
Jeg kan notere mig, at Trinidad og Tobago i nogle år har været på sortlisten, og det forhold alene burde måske have motiveret landet til at arbejde for en mere gennemskuelig skattelovgivning.
Vi bliver nødt til at finde ud af i udvalgsbehandlingen, hvad der er gået forud for det her, og det kan vi jo sammen stille spørgsmål om.
Det kunne være interessant nok at prøve at trevle den historik op.
Men jeg er helt med på, at måden at lægge et politisk pres i den her sag er at opsige aftalen fra nu af og så tage den derfra.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren talte om en arbejdsgruppe, og det lyder interessant, for der er noget principielt i det her med at opsige en aftale, med hensyn til hvad man får ud af at opsige aftalen, og hvad man ikke får ud af det.
Vi kan f.eks. i forhold til Spanien og Frankrig se, at vi stadig ikke har fået løst det – og jeg er med på, at Spanien og Frankrig er noget andet end Trinidad og Tobago.
Men der er noget principielt i at opsige en aftale, med hensyn til om vi får noget af det, så det kunne vi godt tale videre om.
Kathrine Olldag (RV), 2021-02-25:
Det glæder mig.
Med hensyn til en arbejdsgruppe vil jeg lige specificere, at jeg taler om den i et udviklingsperspektiv; det er egentlig at blande udviklingspolitik og skattepolitik sammen for at se, om vi kan finde ud af, hvad der er i det rum, der kan være interessant at gå sammen om.
Tak, formand.
I Radikale Venstre er vi selvfølgelig også ærgerlige over, at vi bliver nødt til at opsige den her dobbeltbeskatningsaftale.
Men når man laver en aftale, er der to parter, der går ind i et aftalerum, og hvis den ene aftalepartner så ikke opfører sig som aftalt, bliver man nødt til at trække en streg i sandet og på den måde signalere til partneren: Vi kan desværre ikke være venner mere; I bliver nødt til at opgradere jeres interne systemer, I bliver nødt til at kigge på jeres lovgivning, I bliver nødt til at kigge på jeres praksis, for ellers kan vi altså ikke have den her aftale med hinanden.
Så derfor er en opsigelse jo et politisk redskab til at lægge et politisk pres på et land, der trænger til at få kigget sine systemer igennem.
Det har vi også fuld forståelse for, og derfor vil jeg egentlig også gerne i forbindelse med det her lovforslag gentage opfordringen fra sidste runde, nemlig at vi som skatteordførere kan gå ind i et rum, og at vi måske ovenikøbet nedsætter en arbejdsgruppe, hvor vi kigger på, hvordan vi på udviklingsområdet kan opgradere vores udviklingshjælp i forhold til skat.
Det kan jo være, at Trinidad og Tobago kan komme med igen i en målrettet indsats, hvor man måske igennem Verdensbanken eller EU osv. arbejder målrettet med at få løftet Trinidad og Tobago ind.
For det er jo givetvis ikke et sørøverland med onde intentioner, men bare et spørgsmål om, at man ikke har ressourcerne til at kunne leve op til principperne for den her aftale.
Så vi støtter naturligvis forslaget og synes også, det er ærgerligt, men lad os prøve at kigge på, hvordan vi fremadrettet kan hjælpe både Trinidad og Tobago, men også andre udviklingslande ind i det her dobbeltbeskatningsrum.
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Tak for det.
Som flere allerede har været inde på, er baggrunden for forslaget om at nedsætte den statslige bundskat jo, at kommuneskatten samlet set forventes at stige med ca. 175 mio. kr. ud over de rammer, der blev sat på baggrund af den brede aftale, der blev lavet i Folketinget om udligningsreformen, og også aftalerne om kommunernes økonomi for 2021.
Det medfører så en modregning i kommunernes bloktilskud svarende til den ekstra skattestigning.
Udligningsreformen har medvirket til, at kommuneskatten har kunnet nedsættes i en række kommuner med høje skatter.
Omvendt har nogle andre kommuner med lavere skatter også kunnet sætte skatten op.
Det er godt, at forskellen mellem kommunerne på den måde er mindsket.
Det har imidlertid også været et mål, at skatten samlet set hverken skal stige eller falde i forhold til det aftalte.
I forlængelse heraf indeholder lovforslaget som nævnt en nedsættelse af den statslige bundskat for at kompensere borgerne for den kommunale skattestigning, så skatterne samlet set holdes i ro.
Kompensationsmodellen, som også har været fremme, ligger jo helt i tråd med, hvad der også tidligere er blevet gjort, så for folk, der har beskæftiget sig med det her, kommer forslaget ikke som den helt store overraskelse.
På den baggrund vil jeg bare gerne endnu en gang takke for den brede opbakning, der er til forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-25:
Et forslag om at sænke bundskatten er vi jo glade for i Nye Borgerlige.
Et forslag om at hæve kommuneskatten er vi ikke særlig glade for.
Det er jo sådan, som det her lovforslag ser ud.
Så hvis vi nu bare kunne tage den første del, ville vi være rigtig, rigtig glade.
Det kan være, vi skal lave et ændringsforslag om at sløjfe den anden del.