runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2018-10-11:
Omkring ejendomsretten vil jeg sige, at jeg faktisk tror, at jeg ville have det på præcis samme måde, hvis der var parcelhusområder i Danmark, hvor der var ghettodannelser, hvor det ikke var normen, at man gik på arbejde, og hvor børn voksede op uden at lære dansk.
Så er man selvfølgelig nødt til som samfund at gribe ind.
Det er det, vi har set, men vi har ladet stå til i alt for mange år.
Nu giver vi nogle redskaber, så vi én gang for alle får gjort noget ved problemet, og jeg er faktisk sikker på, at kommende generationer, især de børn, som ellers havde udsigt til at vokse op i de her områder, vil være rigtig glade for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Jeg vil egentlig opfordre ordføreren til at tage ud i virkeligheden og besøge nogle af de områder, der står på de her lister.
Det er ikke, fordi jeg vil sige, at der ikke findes problemer.
Jeg vil bare sige, at hvis man ser på de lister, I her har lavet, og ser på de velrenoverede områder, som findes på listerne, som f.eks. Sjælør Boulevard, hvor I så har ændret på kriterierne, så vil man se, at I sådan set har lavet lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Vi har i årevis haft nogle kriterier om, hvor meget der skulle til i kriminalitet, for at man var på de her lister.
Så fordi samfundets kriminalitet, i hvert fald den, der bliver opdaget, er faldende, har man flyttet målstregen, og det betyder så, at det velrenoverede område på Sjælør Boulevard lige pludselig er på listen, fordi der er to eller tre for meget, der har været kriminelle.
Jeg synes også, at der er noget retspolitik inde i det her.
Altså, hvordan kan man straffe et boligområde så hårdt, bare fordi der bor to personer, der er blevet dømt?
Er det så rimeligt, at man skal komme i en situation, hvor man skal ind i en afvikling af 60 pct. af de almene boliger i det område?
Synes ordføreren, at det er rimeligt?
Anders Johansson (KF), 2018-10-11:
Det her er jo ikke noget, der er opstået lige fra den ene dag til den anden.
De områder, som er på listen, de 16 hårde områder, er nogle, der har været på listen i årevis, og det er noget, der skal rettes op på.
Så skal man også huske at have proportionerne på plads, for nu får Enhedslisten det til at lyde, som om vi bare er efter alle lejere i landet eller efter de almene boligselskaber.
Det her er en meget, meget lille del af de almene boligselskaber, men det er lige præcis den lille del, hvor der har været problemer i årevis.
Det er dem, som har stået på ghettolisten i årevis, og det skal vi have gjort op med, og der er altså behov for nogle nye værktøjer, og det er de muligheder, vi giver dem nu.
Der er også behov for en ultimativ deadline, og det er det, vi giver nu, så vi er helt sikre på, at i 2030 er der ingen ghettoer på ghettolisten i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Jeg er enig med ordføreren i kritikken af den sprogbrug, der er i lovgivningen.
Det er jo tit, når vi får sådan nogle lovforslag, at man har arbejdet hårdt på, at det, der står i teksten, er korrekt.
Her er det så, man kalder disse områder ghettoområder, på trods af at noget sådant ikke findes i Danmark.
Der har nok været områder op til anden verdenskrig i Tyskland, som man kunne betragte som ghettoer.
Jeg er sådan set meget enig i, at det ikke er den type sprogbrug, man skal bruge i dansk lovgivning og under en første behandling, og jeg håber, at vi kan få luget ud i det under udvalgsbehandlingen.
Så spørger ordføreren: Hvad skal vi gøre?
Altså, jeg synes virkelig, der er brug for et oprør i den her sag, og jeg håber meget, at vi kan gøre noget mellem første- og andenbehandlingen, men måske kunne ordføreren folde det lidt ud.
Hvad kan beboerne gøre i den her proces, vi har nu, for at råbe flertallet op?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak igen for spørgsmålet.
Jeg stod lige og remsede det op før, og jeg vil gerne gøre det igen.
Vi skal udvide Tingbjergundersøgelsen i forhold til den her fattigdom i forventningerne, der er til de her områder.
Vi vil gerne have udvidet fleksibel udlejning.
Vi vil gerne have fast track-uddannelse til risikogrupperne og beskæftigelse til risikogrupperne.
Vi vil gerne løfte boligområderne, men ikke bestemme over dem.
De skal selvfølgelig have medinddragelse, i forhold til hvor de renoverer.
Og der er en lang række andre forslag, som jeg så kan sende til ordføreren, i udspillet »Byer For Alle« fra Alternativet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Jeg tror, at spørgeren er ovre i noget, der hører til den kommunale anvisningsret, og jeg ved, at der er nogle kommuner, der sidder lige nu og diskuterer med sig selv: Hvordan løser vi den opgave?
Men ønsket er jo, at vores børn skal gå i blandede skoler.
Jeg nød, at mine egne børn havde en tamilsk pædagogmedhjælper i børnehaven, som havde lyst til at lege tamilsk bryllup med dem, for det gav dem noget kulturel viden.
Men hvis ikke der havde boet den her familie, som også kunne gå i børnehave med mine børn, havde de jo ikke fået den her oplevelse med hinanden.
Det er hendes opfattelse.
Og jeg vil gerne sikre, at hun netop også er lige for loven.
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Det synes jeg også er en mærkelig måde at føre politisk debat på.
Jeg sagde, at jeg har tillid til, at man lokalt finder nogle løsninger, hvor man selvfølgelig ikke river nyrenoverede boliger ned.
Hvorfor skulle man dog gøre det?
Og loven er jo ikke så specifik, at den peger på en bestemt løsning.
Der er jo netop lagt op til, at man lokalt kan finde alternative løsninger.
Det afgørende er – og det sagde jeg også i min ordførertale – at vi får nye redskaber og ikke sidder og gør ingenting.
Er det det, der er svaret fra Alternativet, altså at gøre ingenting fordi man har fundet nogle kriminalitetstal, der falder?
Men der er jo altså mange andre sociale kriterier, som er afgørende.
Jeg siger bare, at vi da ikke kan blive ved at se på, at vi har ét samfund ét sted, og at vi så har nogle helt andre normer i et andet samfund, som giver utryghed og alt mulig anden dårligdom.
Det koster altså noget at gøre ingenting.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Men, hr. Villum Christensen, hvorfor opstille det som, at vi ingenting gør?
Jeg har lige oplyst ordføreren om, at kriminalitetsraten falder drastisk.
Der er også andre udfordringer, okay, men der er flere unge, der får en uddannelse, 200 pct. flere i Vollsmose.
Der er flere piger med ikkevestlig baggrund, der klarer sig, og de klarer sig bedre end hvide danske piger, i gennemsnit.
Det går rigtig godt i uddannelsessystemet.
Det er rigtigt, at der er nogle problemer, men det er jo ikke proportionelt med den lovgivning, der bliver lagt op til her.
I snakker jo hele tiden worst case scenario – der er tanks for at komme ind i de her boligområder, vi kan ikke komme derind – men worst case scenario med den her lovgivning er, at det er 60 pct. af den almene boligmasse, der skal rives ned, fordi I finder på fem kriterier.
Er det fair?
Er det proportionelt i forhold til de udfordringer, vi har i vores samfund?
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Det er ikke fair at fremstille det, som om der er 60 pct., der skal rives ned.
Det er jo igen et skræmmebillede.
Selvfølgelig finder man lokale løsninger, hvor det giver mening at blande boligerne, hvor man gør noget det ene sted og noget andet det andet sted, alt afhængigt af, selvfølgelig også, hvad man har investeret, og hvordan situationen er lige det lokale sted.
Vi sidder ikke her og dikterer, at 60 pct. skal rives ned.
Men det er åbenbart et billede, der bliver ved med at fremstå.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Det er jo en uhyre interessant og principiel debat, og jeg håber, at seerne følger godt med derhjemme.
For det, vi har fået gjort meget klart nu, er jo, at Liberal Alliances holdning til den private ejendomsret er sådan, at hvis det er politisk opportunt, betyder den ikke noget.
Vi har et lovforslag her, hvori det åbent erkendes, at det, man lægger op til, er ekspropriation i grundlovens forstand, og det har Liberal Alliance det fint med, for det er bare lejerne.
For så kunne vi jo faktisk få de her blandede boligområder.
Man vil gerne pille ved ejendomsretten ude i de almene boligselskaber, men man vil ikke være med til at hjælpe med at finde boliger ved at gå ind og sikre anvisningsret til det private udlejningsbyggeri.
Er det andet end dobbeltmoral og hykleri?
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Det er ikke dobbeltmoral, når vi konstaterer, at vi har massive problemer i nogle få dele af landet, som har været uløselige gennem mange år, at vi så dermed giver kommunerne og boligselskaberne nogle nye redskaber.
Jeg sagde også i min tale, at det ikke er sikkert, at det virker.
Det ved vi jo dybest set ikke, men det er i hvert fald bedre end at gøre ingenting.
Så kan man altid snakke om principielt og funktionalitet i forhold til vurderinger omkring ekspropriation.
Der må jeg bare sige, at hvis rigtig mange føler sig utrygge og mange føler, at man har et samfundsproblem, så kan man også argumentere for, at almenvellets interesse er af et sådant omfang, at det er muligt at komme over den der fine grænse, som jo altid skal fortolkes i forhold til grundlovens bestemmelser om overtrædelse af ekspropriationsreglerne.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Ja, hvis vi faktisk gerne vil have blandede områder, skal vi også have et sted, hvor de mennesker, der nu bor i det område, kan flytte hen.
Det kunne man gøre, når man nu alligevel er i gang med at bryde den private ejendomsret, ved at give kommunerne anvisningsret til private lejeboliger, så mennesker kunne komme ind i nogle af de områder, der i dag er omvendte ghettoer, om man så må sige.
Men det vil Liberal Alliance selvfølgelig ikke være med til.
For det er jo de private boligejere, hvis ejendomsret man så skulle gå ind og pille ved.
Men når det gælder de demokratiske boligforeninger, er det så som så med ejendomsretten.
Jeg synes bare, vi skal lade det stå tilbage, som det er: Liberal Alliance stemmer for et forslag, der angriber demokratiske boligforeningers private ejendomsret.
Enhedslisten stemmer imod.
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Det er jo ikke, fordi det er sociale boligforeninger.
Det er, fordi der er problemer de steder, som har en vis almennyttig vægt, som gør, at man kan gå ind og diskutere de her ting.
Sådan læser jeg det i hvert fald.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Tak for det, og tak for talen fra ordføreren.
Der var en af ordførerens partifæller, fru Carolina Magdalene Maier, som for nylig sagde – og jeg kunne ikke finde ud af, om det var sarkastisk eller det var oprigtigt ment – at Socialdemokratiet jo vil blande boligområder ligesom en pose fredagsslik, som svar på Socialdemokratiets ambition om at sikre, at der er forskellige sociale grupper repræsenteret i hvert boligområde, og at man møder hinanden på kryds og tværs, og at der er den her klassekammerateffekt, hvor de elever, som har det ringeste udgangspunkt, kan blive hjulpet af middel- og arbejderklassens børn til at få de samme muligheder, som alle andre har.
Men det blev omtalt som en blandet pose fredagsslik, og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: Deler Alternativet den grundlæggende ambition at sikre, at der er blandede boligområder, blandede byer, at man møder hinanden på kryds og tværs, og at det ikke er sådan, at der i nogle bydele er samlet alle dem, der har svært, og i nogle andre bydele alle dem, som er ovenpå?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler naturligvis den ambition.
Jeg deler også ambitionen om at tale respektfuldt og ordentligt til mennesker.
Jeg er glad for, at ordføreren taler om at samle en masse udsatte borgere i de områder, for det er jo ofte ikke frivilligt, at man bor dér.
Det er jo for at hjælpe folk videre.
Og det er derfor, vi peger på omvendt fleksibel udlejning, så vi faktisk prøver at fastholde nogle af alle de mønsterbrydere, der også er, så de ikke bare fraflytter de områder, hver gang der er lidt succes eller der er lidt udvikling.
Det ved vi også kan være med til at skabe de her blandede områder og ændre de statistikker, som I så har ment skulle være gældende i forbindelse med den her lovgivning.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Tak for det, og tak for bekræftelsen.
Hvis jeg skulle give et venligt ment råd, ville jeg sige, at det nogle gange er meget godt at komme væk fra ordets verden, altså semantikkens verden, og så kigge mere på de konkrete forandringer, der foregår.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
Nu nævnte ordføreren omvendt fleksibel udlejning.
Jeg er ikke helt sikker på, hvordan man skal forstå det, men hvad vil Alternativet helt konkret gøre, hvis man deler ambitionen, deler, at der er den problemstilling, med os?
Hvad vil man så gøre for at skabe blandede boligområder, f.eks. i Vollsmose eller i Tingbjerg?
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Mange tak.
Denne diskussion handler jo ikke om, hvorvidt vi ønsker blandede boligområder, for det gør vi alle sammen.
Det er ikke godt, når man samler mange, der er uden arbejde, eller som ligner hinanden, i de samme områder, og det er godt, at vi har blandede byer og boligområder.
Det er ikke det, vi diskuterer, for det er alle enige om.
Jeg kan ikke lade være med at tænke over det.
Jeg har stået i den her sal rigtig mange gange, når vi har diskuteret boligejernes situation, sammen med Det Konservative Folkeparti, og jeg har ofte været enig, f.eks. når vi diskuterede grundskylden, som steg hurtigere end folks indkomst.
Jeg kan ikke sige, hvor mange gange jeg har hørt den her meget, meget bekymrede og nærmest tårevædede fremstilling af familier, der måske bliver tvunget ud af deres bolig, fordi skatterne steg.
Hvor er den omsorg, hvor er det hensyn, hvor er den forståelse for det indgreb i menneskers liv nu, hvor det gælder lejerne i vores demokratiske almene boligsektor?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Nu er det ikke sådan, at SF bare forsvarer det hele.
Forhandlinger er nu engang sådan, at man giver noget, og man tager noget, indtil man når til et endeligt resultat.
Der har været vigtigt for SF, at vi blev ved med at have indflydelse på, hvordan udviklingen skulle være.
Det betyder også, at vi allerede har set de første eksempler på, at man gerne ville sætte nogle andre streger end dem, der lige er blevet sat i første omgang, og det bliver der så også kigget på.
Jeg tror faktisk, at i takt med at kommunerne og de respektive boligorganisationer får sat sig til forhandlingsbordet og får snakket sig frem til, hvad det kunne være for nogle løsninger, så kommer vi også til igen at drøfte, om der skal indgås kompromiser undervejs.
Det er i hvert fald SF's ambition, at de aftaler, der skal laves på de her forholdsvis få områder, trods alt, skal laves på en måde, sådan at boligorganisationerne og kommunerne bliver enige og også kan se sig selv i de løsninger, der skal være, fordi både boligorganisationerne og kommunerne jo også synes, at der er nogle problemer, som reelt skal løses.
Faktisk har der været pænt meget run på initiativerne fra kommunerne, kan man se.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Jeg husker det, som om SF tidligere har været imod, at man sådan meget firkantet målte på etnicitet.
Når man ser på, hvor mange der har dansk statsborgerskab af de her mennesker, så synes jeg, det er beskæmmende, at man vælger de kriterier i de her lister.
Vi har jo at gøre med nogle områder, hvor der bor mere end 75 pct., som har et dansk statsborgerskab, og dem, der ikke har det, har det måske ikke, fordi der er nogle partier, der har gjort det meget svært at få det.
Kan ordføreren ikke se, at det er et problem, at man i så høj grad i det her arbejde måler på etnicitet?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Jeg synes egentlig, det er lidt underligt, at Enhedslisten ikke vil være med til at se på de rigtige problemer, som rigtige mennesker har i de her boligområder.
Når man ender med at have en skole, hvor stort set alle børn er tosprogede, og hvor rigtig mange børn faktisk ikke taler ordentligt dansk, så synes jeg, at vi har et fælles problem.
Jeg vil rigtig gerne have blandede boligområder.
Jeg tror faktisk, at nogle af de her hadefulde retoriker, som jeg tror at Enhedslisten også henviser til her, netop opstår af ukendskab til hinanden.
Jeg vil gerne have, at der er nogle flere, der flytter ud i mit nabolag, fordi jeg tror, at det er sundt for os at bo sammen, og at vi lærer hinanden at kende på en anden måde.
Der bliver de etniske danskere klogere, ligesom vi kommer til at bo bedre sammen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Der er en lang række af de her områder, hvor det er ganske få personer, som afgør, om man er på listen eller ej, og vi er i en situation, hvor man bruger gamle data, når man skal lave listen, og det vil sige, at når der kommer en liste her igen den 1. december, baserer den sig ikke på 2018-tal, men på 2017-tal, og det vil sige, at den indsats, man måske er i gang med at lave nu, bliver målt ud fra gamle tal.
Så derfor laver man noget, som er lovgivning baseret på gamle tal.
Kan ordføreren ikke se, at det er fuldstændig urimeligt?
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Jeg vil gerne læse et citat op af en kvinde, der bor alment, som hedder Fatma Tounsi, og som er med i den bevægelse, der hedder Almen Modstand, som forsøger at påvirke og modvirke den her forfærdelige lov.
Hun siger sådan her: »Jeg synes, at den almene boligsektor og den kooperative model, den bygger på, er noget af det bedste, vi har i Danmark.
I dag er det boligforeningerne, der ejer boligerne, og det er igennem beboerdemokratiet, at man tager beslutninger om, hvad der skal ske med dem.
Og nu griber politikerne så ind på baggrund af kriterier, der er hundrede procent politisk bestemt.
Den tryghed, jeg altid har følt ved at vide, at der altid vil være et sted, hvor jeg har råd til at bo, at ingen kan smide mig ud af min bolig, er blevet ændret.«
Når jeg læser det her citat op, er det, fordi jeg godt kan blive tvivl om, om SF er klar over, hvor alvorligt et angreb på den almene boligsektor, det her er, som man er i gang med.
Den almene boligsektor er noget, der er skabt som et af arbejderbevægelsens allervigtigste resultater, civilsamfundets vigtigste resultater i sidste århundrede.
Boliger, som var til at betale for almindelige lønmodtagere, og som oven i købet var en del af en demokratisk struktur, hvor beboerne i afdelingerne selv bestemte, hvordan man f.eks. ville indrette sig og have sine udearealer.
Det, man oplever nu, er altså, at politikerne herinde på Christiansborg med SF's deltagelse kommer og tromler hen over det beboerdemokrati og den ånd og de principper, som den almene boligsektor baserer sig på.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Jamen jeg er simpelt hen ikke enig i, at det er præmissen.
Det er i hvert fald ikke udgangspunktet.
Udgangspunktet er, at den almene boligsektor, altså boligforeningerne og kommunerne, skal sætte sig ned og blive enige om, hvad den gode løsning er.
Det er udgangspunktet for de her aftaler.
Og det indebærer også, at man inkluderer beboerdemokratiet.
Jeg kan godt blive en lille smule bekymret over, om vi i virkeligheden sætter kikkerten for det blinde øje, eller om Enhedslisten måske vælger at sætte kikkerten for det blinde øje og undgår at lytte til de borgere, som faktisk stemmer med fødderne lige nu.
Det kunne f.eks. være det tyrkiske ægtepar i Skovgårdsparken, som gav udtryk for, at de faktisk gerne ville flytte et andet sted hen for deres børns skyld.
Ikke fordi de ikke kunne lide at bo der, men fordi de gerne ville, at deres børn skulle vokse op sammen med etnisk danske børn også – ikke udelukkende, men også.
Den mulighed vil jeg rigtig, rigtig gerne give dem.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Den mulighed har de også i dag, og den mulighed vil jeg også gerne være med til at give dem i endnu højere grad.
Men jeg bliver altså en lille smule stødt på albuerne over den formulering, som ordføreren bruger, nemlig at det her handler om, at kommunen og boligforeningerne skal sætte sig ned og blive enige, og at beboerdemokratierne skal inddrages.
Ja, men i den form for forhandling, der foregår, hvor man har en stor kølle omme på ryggen, som, hvis ikke modparten makker ret, man kan give dem et dunk i hovedet med og få eksproprieret deres boliger og få dem revet ned
Det er jo det, der står i loven.
Hvis ikke de makker ret, så kommer ekspropriationsminister Ole Birk Olesen med bulldozeren.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Jeg tror på, at vi lykkes med at have de her dialoger på tværs, og jeg tror på, at rigtig mange boligorganisationer og kommuner faktisk også tænker, at der her er en udfordring, som de gerne vil løse, og som de gerne vil påtage sig ansvaret for at løse på den bedst mulig måde, i forhold til hvad der nu er af lokale udfordringer.
Det er det, der er givet mulighed for med aftalen.
Så er der også afsat nogle penge, og så er der nogle præciseringer af kriterierne, hvis jeg må sige det, som jo i virkeligheden er beregnet til at sikre, at vi er enige om, hvor meget vi har råd til, og hvor mange boliger der kan blive råd til i den her omgang.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen og uddybningen.
Jeg hører lidt i ordførerens eksempel på den minoritetsdanske kvinde, som også skal have muligheden for at komme væk og have et andet liv, et bedre liv, at det bliver gjort til deres problem, at de er der.
Er det det?
For vi har nogle strukturelle omstændigheder i vores land, som gør, at der er ulighed socioøkonomisk, på boligmarkedet, og det er jo nogle af de ting, nogle af de uligheder, som den almene sektor skulle gøre op med.
Hvad siger ordføreren til det?
Tak for det, og tak til ordføreren for uddybningen.
Det går jo meget bedre i vores udsatte boligområder.
På 7 år er andelen af dømte kriminelle i de udsatte boligområder faldet så kraftigt, at det kun er to ud af 22 af de områder, der lever op til kriminalitetskriteriet, indtil vi lige begynder at skrue på dem igen sammen med jer.
Hvordan giver det så mening, at I siger, at vi puster tingene op, når I har taget sådan cirka fem vilkårlige kriterier, som I synes er relevante at tale om?
Det vil jeg gerne høre ordføreren om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Hvis vi er enige om, at det her er et strukturelt problem – jeg er nemlig fuldstændig enig med spørgeren i, at det ikke er menneskenes problem, det er et strukturelt problem – så bliver vi vel også dybest set nødt til at påtage os et ansvar for den strukturelle problemstilling, som vi selv har skabt, ved at vi byggede almensektoren på den ene side af gaden og den private sektor på den anden side af gaden, hvilket betød, at det område, som spørgeren tilsyneladende selv er vokset op i, endte med at have fire skoler, hvoraf de to af skolerne hørte til parcelhusene og de to andre skoler hørte til blokkene.
Det samfund var en fejl, og det synes jeg faktisk vi har et fælles ansvar for at rette op på.
For SF's vedkommende er det her ikke det eneste boligpolitiske tiltag i forhold til den almene boligsektor.
Vi har faktisk adskillige forslag i rygsækken lige nu, som vi sidder og arbejder på, for vi synes, at vi har fået en rigtig god mulighed for netop at prioritere den almene boligsektor.
Det synes jeg faktisk vi i fællesskab har svigtet, både fra den ene og den anden side af salen.
Det synes jeg vi har et ansvar for at påtage os at gøre noget ved efterfølgende.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Vi er jo enige, men hvorfor er det så, at SF sagde ja til eksempelvis L 6 i tirsdags med en 30-procentsnormering i børnehaver?
Altså, vi skal have blandede byer, og vi skal også have blandede børnehaver, så du må ikke få dit barn i den nærliggende børnehave, men hvis du som hvid dansker, etnisk dansker får et tilbud, så er du ikke tvunget til at tage det.
Ordføreren siger selv, at det bedre borgerskab flyttede fra, da de her udsatte boligområder udviklede sig.
Hvorfor er det så, at vi nu giver dem en out og siger: Jamen du behøver for resten heller ikke gå hen til minoritetsdanskerne og være hos dem?
Hvorfor er det ikke lige for loven, altså at du selvfølgelig skal acceptere de tilbud, der bliver givet?