Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Tusind tak for det.
Kunstig intelligens og især generativ kunstig intelligens er uden tvivl revolutionerende.
Vi kommer til at bruge det mere og mere i fremtiden, og det vil blive brugt både på godt og på ondt.
Derfor er det vigtigt, at vi både får ført tilsyn med brugen af det, men jo også at vores virksomheder og offentlige myndigheder kan få den nødvendige rådgivning og vejledning, for at de kan få implementeret det på en rigtig måde, så vi får fordelene.
For det her kommer til at gå rigtig stærkt, og hvis vi ikke som samfund og i vores private erhvervsliv formår at bruge det konstruktivt og på den rigtig måde, så kommer vi til at sakke bagud både sikkerhedsmæssigt og teknologisk i forhold til resten af verden.
Og så får vi heller ikke høstet de fordele, som vores virksomheder kan udnytte for at kunne skabe nye indtægter til vores land.
De gevinster kan vi f.eks. få i sundhedsvæsenet.
Derfor synes jeg, at tilsynet ligger rigtigt hos Digitaliseringsstyrelsen, som jeg tror på har kompetencerne til at kunne lave begge dele.
Datatilsynet gør mange ting godt, men jeg mener også, at vi må være ærlige og sige, at der har været store, store problemer i forbindelse med implementeringen af GDPR.
Der gik flere år, fra retsakten blev implementeret, til at man begyndte at kunne få reelle svar fra Datatilsynet i forhold til rådgivning og vejledning.
Der var et eksempel med kommunerne, der, flere år efter at Datatilsynet havde fået ansvaret, fik at vide, at de havde overimplementeret GDPR på en lang række områder, hvilket bl.a. var gået hårdt ud over socialt udsatte.
Det var noget, der jo skyldtes, at man ikke kunne få klare svar fra Datatilsynet.
Hvis man skal sige det sådan lidt lavpraktisk, så vil virksomheder eller offentlige myndigheder, der ikke kan få svar fra en myndighed – en myndighed, der ovenikøbet kan give meget, meget høje bøder – jo alle sammen have brug for at hyre advokater, og det er i stor stil sket i forbindelse med GDPR, fordi man ikke har kunnet få klare svar og rådgivning fra Datatilsynet, især ikke i starten.
Der sidder offentligt ansatte, der arbejder med GDPR, overalt i offentlige sektor.
Det synes jeg har været ærgerligt, fordi GDPR i grunden er en god ting.
Men det har ført til alt, alt for meget bureaukrati, og der er blevet brugt alt for meget tid og kræfter på det steder, hvor det aldrig havde været nødvendigt at bruge tid og kræfter, hvis man fra starten af havde kunnet få klar rådgivning og vejledning af de offentlig myndigheder eller det uafhængige tilsyn, vi har lavet, Datatilsynet.
Det har også givet en masse regulatorisk usikkerhed, der gør, at vi ikke er kommet i gang med at udnytte de muligheder, man kan få med teknologien i forhold til at bruge data, og jeg er bange for, at den opgave fremadrettet ikke vil kunne løftes på den rigtige måde af Datatilsynet ud fra de historiske erfaringer, vi har haft med tilsynet i forbindelse med GDPR.
Det skal vi kunne gøre bedre fremadrettet, og det tror jeg på at Digitaliseringsstyrelsen er et godt bud på, altså på nogle, der kan løse det på en bedre måde.
Den tro bliver for mig at se underbygget af, at erhvervslivet også har været meget tydelige i deres anbefaling af, at den her opgave kommer til at ligge ved Digitaliseringsstyrelsen, fordi de også mener, at de måske vil være bedre i stand til at finde en balance mellem håndhævelse og rådgivning og vejledning.
Kort sagt synes jeg jo, at vores myndigheders og også uafhængige myndigheders succeskriterie må være, at så få virksomheder og offentlige myndigheder som muligt skal have en bøde, fordi de ikke forstår reglerne.
Det skal ikke være et succeskriterie at give så mange bøder som muligt, og der tror jeg, at Digitaliseringsstyrelsen er de rigtige til at finde den balance.
Derfor kan vi ikke bakke op om SF's forslag.