runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
I SF er vi med i aftalen om internationale grundskoler.
Vi har jo også øjne i hovedet i SF og har også læst den foreløbige evaluering og kan sådan set også godt se, at de tanker, man havde, da man oprettede internationale grundskoletilbud, om, at det skulle bruges til f.eks. at tiltrække udenlandsk arbejdskraft og give den udenlandske arbejdskrafts børn et attraktivt skoletilbud, ikke er noget, som kommunerne har benyttet sig af.
Det kan jo skyldes mange ting.
Det kan skyldes, at der simpelt hen ikke rigtig er behov for det.
Det kan også skyldes, at den lov, vi har lavet, er for rigid.
Men det, som jeg også læser, er, at der er en del kommuner, som har ønsket, at vi lige tager en postgang mere, hvor vi ser, om den her lov er god nok, som den er.
Hvis der er de samme resultater af evalueringen, næste gang vi foretager den, så mener jeg, vi skal ændre loven eller i værste fald skrotte den, hvis vi vurderer, at tingene er helt præcis som nu.
Men ideen om at lave nogle tilbud, som målretter sig mere internationalt, kan jeg sådan set godt lide, så det vil jeg sige er udgangspunktet for en kommende forhandling.
Men lad det få lidt mere tid, og så må vi se, hvad der er smartest at gøre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Jeg synes egentlig, det er meget rart, at en politiker tager en evaluering til efterretning og også reagerer på den, nemlig at viser revisionen det samme som evalueringen, kan vi lige så godt skrotte loven.
Det synes jeg egentlig er meget rart.
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at SF gerne vil have internationale grundskoler, selv om vi ikke støtter det, men er løsningen ikke den, som allerede eksisterer i dag, nemlig at friskoler og privatskoler får mulighed for at lave de her internationale grundskoler i samarbejde med erhvervslivet, som så brændende ønsker det?
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Jeg synes egentlig, det er lidt interessant, hvis nogle af de børn, man havde tænkt de her udenlandske familier, den her udenlandske arbejdskraft kommer med, også kommer ind på folkeskolerne, så det ikke bliver sådan nogle små enklaver ude på friskolerne og privatskolerne.
Jeg tror egentlig at de børn, der går ude på folkeskolerne, vil synes, det er interessant, men måske i virkeligheden også har meget godt af at få udvidet deres horisont.
Så det vil være mit udgangspunkt for den forhandling, der så kommer, om loven.
Men som ordføreren også noterer sig, skal det være en lov, der giver mening, og lige nu virker den jo ikke rigtig.
Så derfor bør vi lade den løbe et stykke tid, og så ser vi, hvad vi gør.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Mange tak.
Der er allerede private internationale grundskoler mange steder i Danmark, og disse skoler gør et godt stykke arbejde.
Siden skoleåret 2015-16 har kommunerne også haft mulighed for at oprette kommunale internationale grundskoler i henhold til loven om kommunale internationale grundskoler.
Den lov blev oprindelig vedtaget for at give kommunerne bedre muligheder for lokalt at kunne rekruttere og fastholde højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft og for at kunne tiltrække udenlandske virksomheder.
Det var begrundelsen.
Men indtil videre bruger kommunerne ikke denne mulighed.
Det kan tyde på, at der ikke er behov for at supplere de private internationale grundskoler.
Det fremgår af loven, at loven skal tages op til revision i folketingsåret 2018-19.
Forud for revisionen skal der gennemføres en evaluering af loven.
Som led i evalueringen af loven har Undervisningsministeriet foretaget en høring af samtlige kommuner, og langt de fleste kommuner har ikke forslag til ændringer i loven.
Vi mener, at vi kan bruge mere tid i forhold til at beslutte, om loven skal ophæves.
Og derfor foreslår vi, at revisionen af loven udsættes med 3 år til folketingsåret 2021-22.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Tak for det.
Ministeren er jo kendt for at nære en stor kærlighed til fri- og privatskoler.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Jeg nærer en stor kærlighed til de frie grundskoler og til folkeskolen, og derfor mener jeg helt grundlæggende, at selv om de to skoleformer er forskellige, så er det også godt, at der er en vis balance imellem dem.
Derfor synes jeg sådan set, det er udmærket, at folkeskolen også har en mulighed for at oprette en international grundskole.
Det er så bare ikke noget, man har benyttet sig af, og hvis det fortsætter med, at der ikke er det her behov, så må vi jo kigge på, om vi vil fortsætte med det.
Men det, vi siger fra regeringens side, er: Giv det lidt mere tid, og så kigger vi på det igen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Anerkender ministeren, at kommunale internationale grundskoler er konkurrenceforvridende over for fri- og privatskoler, fordi man med skattepenge i baglommen kan gå ud at tilbyde det samme, som privatskoler har lov til i dag?
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-11:
Jeg synes faktisk ikke, det er den store raketvidenskab, for at sige det ærligt og redeligt.
Der er ingen tvivl om, at det her som sagt går ud over nogle, hvor det er utilsigtet.
Altså, det ville være ren utopi at påstå, at en lovgivning ikke altid også vil have nogle utilsigtede konsekvenser, som vi ikke kan komme udenom.
Her er der et større hensyn at tage.
Vi har parallelsamfund, hvor der bliver begået kriminalitet.
Vi har parallelsamfund, hvor vores brandfolk ikke kan komme ind, hvor vores politi ikke kan komme ind, fordi man driver en helt anden parallel verden i forhold til den verden, vi andre lever i.
Hvordan kan Enhedslisten synes, det er i orden at leve i et parallelsamfund og i den grad bidrage til utryghed i det danske samfund?
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Vi har sådan set også mange gange foreslået sociale indsatser.
Man kan se, at der er rigtig meget, der virker i forhold til kriminalitetsbekæmpelse.
F.eks. har der allerede været en rigtig god udvikling i gang i mange af de her boligområder.
Det er sådan set nogle af de ting, jeg synes det er vigtigt vi sætter ind over for, og det vil vi fra Enhedslistens side også meget gerne.
Men det, Dansk Folkeparti har gang i her sammen med de andre partier, er jo, at man siger, at hvis folk f.eks. er fattige, eller hvis folk er arbejdsløse, så bor de åbenbart i parallelsamfund.
Helt ærligt: Det er så mange mennesker, det her rammer.
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik?
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-11:
Det vil jeg godt have lov til at pointere.
Så jeg overvejer næsten at lade være med at svare af den ene årsag.
Men lad os nu slå fast en gang for alle: De sociale indsatser, vi har foretaget i årtier, har jo ikke medført, at vi ikke ser hårde ghettoer i dag – hårde ghettoer, hvor vores politi og vores redningsfolk og vores ambulancer ikke har adgang.
Er det det samme som at sige, at der ikke skal være sociale indsatser?
Nej, selvfølgelig skal der det.
Det her går på mange ben.
De sociale indsatser skal vi fortsætte med, men vi bliver nødt til også at tage nogle andre redskaber i brug.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Men det, den her ghettopakke vil komme til at betyde, er jo, at tusindvis af familier landet over vil komme til at miste deres bolig.
Det er uklart, hvor de skal hen.
Lige nu protesterer folk jo i sindssyg mange byer, fordi de er skrækslagne for, hvad der skal ske med deres liv fremadrettet.
Og der har ordføreren så sagt – nu håber jeg ikke, jeg lægger hende ordene i munden, men jeg synes, jeg har hørt ordføreren sige det meget klart – at der er nogle utilsigtede konsekvenser, som vi ikke kan komme udenom, af den lovgivning, vi står med.
Det synes jeg helt ærligt er en kyskold tilgang til andre menneskers liv og bolig, at man står og laver en lovgivning herinde, som kommer til at betyde, at så mange mennesker bliver sat ud, og at man faktisk ikke engang har et svar på, hvor de mennesker skal flytte hen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra Dansk Folkeparti, hvad man forestiller sig alle de mennesker, der bliver ramt nu, skal gøre.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-11:
For det første er det jo slet ikke sikkert, at de skal så langt.
Dem, som forhåbentlig skal nogle steder, er dem, som har begået en masse kriminalitet – det er dem, der bidrager til utrygheden i de her områder.
Det, det her omhandler, er de mest særlige, de hårdeste ghettoområder.
Det er de områder, det her handler om, hvor vi skal til at lave det hele om, og hvor man i sidste instans kan risikere en nedrivning eller en omdannelse til andre boligformer.
Og det kan jo være, at man har mulighed for at være en af dem, der køber en af de andelsboliger, hvis der f.eks. kommer andelsboliger, eller ejerlejligheder eller andet.
For det er nemlig ikke kun fattige, der bor i almene boliger, sådan som Enhedslisten prøver at lægge op til.
Der bor masser af helt almindelige gennemsnitsdanskere, fordi det heldigvis er en blandet boligform.
I nogle områder er det blandede bare gået lidt fløjten.
Carsten Kissmeyer (V), 2018-10-11:
Mange tak.
Ja, det er første gang, jeg står på talerstolen, og det er jeg selvfølgelig rigtig glad for og beæret over.
Og når nu det er første gang, glæder jeg mig over, at lovforslaget, vi i dag behandler, jo faktisk bygger på en rigtig, rigtig bred politisk aftale.
Og vi er alle enige om, at der ikke skal være ghettoer i Danmark i år 2030, og lovforslaget, vi behandler i dag, lægger fundamentet for, at vi en gang for alle forhåbentlig kommer ghettoerne til livs.
Sådan helt personligt tænker jeg, at særlige udfordringer – og det må vi sige ghettoerne er – nok også kræver særlige løsninger.
Og det er jo så derfor, at lovforslaget indeholder en række initiativer, som bidrager til at nedbryde og forebygge parallelsamfund.
Vi foreslår bl.a. en skærpelse af anvisnings- og udlejningsreglerne samt nye redskaber til at ændre beboer- og boligsammensætningen i udsatte boligområder.
Kort sagt får kommuner og boligorganisationer de nødvendige instrumenter, der skal til, for at vi i Danmark kan få bugt med ghettoerne.
Jeg har selv været borgmester i rigtig mange år, og jeg har også været borgmester for et område, hvor der var en ghetto, som var på en liste på et tidspunkt, og jeg må sige, at jeg er bekendt med rigtig mange af de problemer, som det her medfører.
Så min tilgang er, at den brede politiske aftale sådan set gør, at vi også får et afsæt, hvor vi er i stand til at håndtere de udfordringer, der er.
Så i Venstre står vi hundrede procent bag den her aftale, og det næste lovforslag, vi skal behandle, handler jo netop om, at der bliver midler til at få gjort noget ved områderne.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Velkommen til.
Jeg kan forstå, at ordføreren har lidt erfaring hjemme fra en kommune i det jyske.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den tidligere borgmester: Hvis nu vi tegner sådan et billede af, at der var et flertal i Folketinget, som ikke kunne lide en bestemt boligform, og som kom og sagde, at i de her store parcelhusområder måtte der maks. være 40 pct. privatejede parcelhuse, og så skulle der findes en anden løsning for resten – så måtte resten eksproprieres, laves om til almene boliger, laves om til andelsboliger osv. – og hvis man gennemførte en lov, der ligesom kunne sikre det, ville ordføreren ikke synes, at det var et vildt overgreb over for de mennesker, som sådan set havde deres bolig i sådan et privatejet parcelhus?
For det er jo det, som der er på vej til at ske her.
Der er faktisk nogle mennesker, som lever i en juridisk konstruktion, som hedder en almen boligorganisation, som har ejerskabet i fællesskab, og hvor man egentlig gerne vil bo stille og roligt, til man dør.
Det bliver man så pludselig forstyrret i af det lovforslag, der er i dag.
Carsten Kissmeyer (V), 2018-10-11:
Jeg bliver nødt til at sige, at rigtig mange af de beboere, jeg kender, som er udfordret af de ting, som vi har udfordringer med her, rigtig gerne vil have, at vi rent faktisk også finder løsninger på dem.
De beboerdemokratier, jeg kender til, har faktisk også været aktivt inde i nogle af de løsninger, jeg har været med til at lave.
Så i den sammenhæng tror jeg egentlig ikke, at der er den store forskel.
Så vil jeg bare tegne et billede af, at vi har rigtig mange små landsbyer i Danmark, som alene har ejerboliger, men hvor vi faktisk planlægningsmæssigt i dag er nødt til at sige til dem, at det her nok ikke er fremtiden.
Så tiden har en betydning.
Nogle af de boligområder, vi snakker om her, er jo boligområder, der er bygget, for nogles vedkommende, i 1960'erne.
Jeg har været med til at lave meget store renoveringsplaner, hvor vi rent faktisk tømmer boligblokke og renoverer dem.
De beboere, der bor der, får så anvist en anden bolig, og det er folk faktisk glade for, fordi de på den måde får renoveret deres boliger og kommer til at bo langt, langt bedre og langt mere attraktivt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Hvis man ikke havde lavet det lovforslag her, kunne vi se frem til, at man stille og roligt kunne lave den renovering, som ordføreren her skitserer.
I stedet for kommer man så med det her.
Det med, at ordføreren siger, at der er udfordringer derude: Den største udfordring derude er manglende beskæftigelse.
Kan ordføreren ikke se, at det er en mangel i den samlede aftale, at man ikke gør noget på beskæftigelsesområdet?
Carsten Kissmeyer (V), 2018-10-11:
Jamen det er faktisk min opfattelse, og det kender jeg jo så også ganske indgående, at beskæftigelsesindsatsen er ganske massiv.
Men vi må samtidig indrømme, at i nogle af de her boligområder er udfordringen rent faktisk, at det ikke bare er beskæftigelsesmæssige udfordringer, der spiller en rolle.
Det er faktisk, at man har en rigtig, rigtig dårlig integration i forhold til det danske samfund.
Så jeg tror, det er vigtigt, at vi siger, at det her er en af løsningerne blandt mange.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Tak, og velkommen til den nye ordfører.
Og grundloven har jo en § 73, som handler om beskyttelsen af den private ejendomsret, og som det fremgår, er den ukrænkelig.
Hvis vi kigger på bemærkningerne til lovforslaget og går hen på side 52, så erkender man jo fuldstændig klart at: »Et påbud om afvikling efter den foreslåede § 168 b, stk. 1, må antages at udgøre et indgreb i de almene boligorganisationers råden over ejendomme i de omfattede boligområder og dermed i en rettighed, der er beskyttet af grundlovens § 73.« Mener Venstres ordfører, at det er udtryk for en demokratisk, liberal tankegang at bruge statsmagten til at ekspropriere private, demokratiske boligforeningers ejendomme og sætte deres beboere ud?
Carsten Kissmeyer (V), 2018-10-11:
Ja, når det tjener almenvellet, så mener jeg faktisk, at det er i orden.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Okay, der er lidt forskellige tilgange til det fra de forskellige formænd, men det skal jeg huske fremover, når hr. Leif Mikkelsen er formand.
Der er forskel på lejere og ejere.
Det vil sige, at de 40 pct. af danskerne, der bor til leje, ikke skal regne med Dansk Folkepartis hånd i ryggen.
De er ligesom mindreværdige.
Som Ena også sagde: Det her ville da aldrig ske i et parcelhuskvarter.
Det er da, fordi os, der bor til leje, ikke er fine nok.
Og i øvrigt: De her områder er ejet af beboerne gennem demokratiske boligforeninger.
Det er sådan, vores almene boligsektor er bygget op.
Det er privat ejendom, som Dansk Folkeparti nu vil være med til at tvinge til at rive ned og ekspropriere med statsmagten i ryggen.
Men det er godt at få bekræftet, at Dansk Folkeparti har den holdning, at lejere kan man udsætte for nogle helt andre ting end ejere.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-11:
Jamen jeg har det faktisk ganske glimrende.
Men det er med et større formål for øje, og det er de hårdeste ghettoområder – der, hvor der bliver drevet deciderede parallelsamfund.
Det kan vi ikke som samfund sidde overhørig.
Der er nogle større hensyn.
Det er jo nu engang også forskellen på at være lejer og at være ejer.
Det er der ingen tvivl om.
Det kan vi jo heller ikke ignorere – at der er en forskel.
For når du er lejer, ejer du ikke det, du bor i, og det vil sige, at der jo er nogle andre risici ved at bo til leje i forhold til at eje.
Det kommer vi ikke uden om.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt for Ena Jarlund, hvis hun ender med at skulle flytte.
Men vi skal bare være enige om, at det jo er i yderste konsekvens, at hun skal flytte.
Der er da en rimelig chance for, at man når at lave en række planer og en række værktøjer, som gør, at det ikke kommer til yderste konsekvens.
Det er jo der, vi skal sætte ind.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Jeg brugte noget tid i går på fardag i mit barns børnehave oppe i Hornsherred, og der havde jeg et medlem af Enhedslisten med, som er uddannet murersvend.
Vi diskuterede den her pakke, og så sagde han til mig: Jeg forstår ikke, at Enhedslisten og venstrefløjen gerne vil bevare de her byggerier.
Meget af det er jo noget dårligt byggeri.
Det kan godt være, det er en mere akademisk del af Enhedslisten, jeg er rendt ind i her, som har sådan en slumromantisk forestilling om, at den sorte firkant bare var supergod, før man rev den ned, at Adelgade og Borgergade var supergodt.
Lige meget hvor belastet et kvarter er, synes Enhedslisten, man skal bevare det.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, det gør jeg ikke.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for det og tak til ordføreren for uddybningen.
Jeg bliver sgu lidt ked af det, og jeg bliver skuffet over den tone, der kommer fra talerstolen.
Undskyld, jeg sagde sgu.
Det er i orden.
Jeg bliver vældig ked af det.
Jeg synes, vi har nogle rigtig gode, kollegiale samtaler, men så lige pludselig hernede i salen er det propaganda, og det er at føre valgkamp.
Jeg er enig med ordføreren i, at der er nogle udfordringer i, hvordan vi politikere agerer i vores rum, men det her er et spørgsmål om, at 1 million borgere bliver pålagt en masse ting hen over hovedet på dem, hen over beboerdemokratiet, og jeg vil gerne høre ordføreren svare direkte på det her spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at vi sætter beboerdemokratiet ud af kraft her med det her lovforslag, som I støtter?
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Det er rigtigt, at man hiver beslutningen op på organisationsniveau.
Så kan man så diskutere, om det er at sætte beboerdemokratiet ud af kraft.
Det er på samme måde, man kan diskutere, om det, hvis en kommunal beslutning skal vedtages i Folketinget, så er at sætte lokaldemokratiet ud af kraft.
Essensen for mig er, at en ekspropriation kan du lave i dag allerede.
Hvis du gerne vil ekspropriere Vollsmose for at bygge en motorvej, så kan du gøre det, og det kan du så også med det her lovforslag, fordi vi siger, at det er vigtigt for os, at vi får nogle blandede boligområder, det er vigtigt for os i Danmark, at vi sørger for, at vi ikke klumper alle folk, der har det svært, sammen i et område og så bare håber på, at det løser sig.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Det gør spørgeren.
Kaare Dybvad: Alle partierne bakkede op i Odense Kommune.
Alternativet sagde først nej, men så sagde de ja, ved at de fik skrevet ind i aftalen, at det afhænger af beboerdemokratiet, af, at beboerne kan trække i håndbremsen, af, at der skal lyttes og inddrages.
Det river vi væk nu.
Så jeg synes, det er en falsk argumentation.
Om Agervang i Holbæk, Korskærparken i Fredericia, Finlandsparken i Vejle står ordføreren og siger, at det jo er slidte boliger, da han lige har snakket med en håndværker, så derfor skal de rives ned.
Finlandsparken har fået en pris for flotteste arkitektur, og skal det bare rives ned, fordi de er landet på en liste med vilkårlige kriterier, som ordføreren har været med til at opstille?
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Jeg vil da gerne rette misforståelsen, hvis ordføreren har forstået det på den måde, at jeg synes, at alle områder, der er på udsatte boliger-listen, er slidte eller i dårlig stand, for det mener jeg bestemt ikke.
Mange af de her boliger er fremragende byggerier, Tingbjerg er eksempelvis et fremragende byggeri, og mange andre af de områder er fremragende byggerier.
Men vi er altså igennem årene af forskellige årsager endt i en situation, hvor mange af de sociale problemer i byerne er blevet samlet der.
Når så ordføreren spørger, om det skal rives ned, synes jeg, man skal kigge på de planer, der allerede er lavet, se på vores erfaringer, for det er det bedste, vi kan gøre. Handler det om, at man river det hele ned?
Handler det om, at man rydder 60 pct. af boligerne?
Det handler om, at man fjerner nogle enkelte boligblokke, f.eks. i Gellerupparken, f.eks. i Taastrupgaard, for at give plads og for at binde det sammen med resten af byen, og så bygger man et tilsvarende antal almenboliger andre steder.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-11:
For Dansk Folkeparti er det her altså en ganske fin pakke, vi har fået lavet.
Der er en række gode initiativer i pakken, som sikrer, at der nu bliver sat yderligere fokus på de hårdeste ghettoområder.
Vi skal nemlig sikre en blandet beboersammensætning, blandede boligformer og en sammenhæng med den omgivende by.
Og jeg vil jo mene, at man uanset politisk overbevisning må være enig i, at der skal gøres noget.
Men det kan jeg forstå vi ikke er.
Vi kan da ikke som samfund acceptere parallelsamfund, samfund, hvor man gør, som det passer en, og hvor man ikke er en del af det omgivende samfund.
Det er altså en tilstand, vi skal have gjort op med.
Pakken her kan forhåbentlig gøre en forskel.
Den kan forhåbentlig sikre, at områder ikke forværres, og sikre, at borgerne i Danmark tænker sig om, når de begår kriminalitet og bidrager til parallelsamfundene.
Det har været meget op i medierne, at pakken kan have nogle potentielle negative konsekvenser.
Men lad os nu være ærlige.
Altså, der er ingen lovgivning, ingen regler, der udelukkende rammer de tiltænkte.
Vi kan gøre vores allerbedste for at sikre, at det går ud over færrest mulige uden aktie i problematikken, og det har vi faktisk arbejdet intenst på at prøve at løse i den pakke her.
Vi har pudset på pakken til det sidste, og i Dansk Folkeparti er vi godt tilfreds med, at vi har lyttet til høringssvarene.
Et af eksemplerne er, at kommunerne nu har mulighed for at give påbud om afvikling af en hård ghetto, herunder omdannelsen af boliger eller decideret nedrivning dér, hvor det giver mening.
I det oprindelige forslag gik det direkte til ministeren, hvis ikke en boligorganisation og kommunen kunne blive enige.
På den her måde holder vi så vidt muligt løsningerne og problemløsningerne ude i kommunerne og i første omgang hos boligorganisationerne.
En anden lille detalje, som havde en betydning for Dansk Folkeparti, var, at der nogle steder var en forståelse af, at det var den almene boligform, der var problemet.
Og det var vigtigt for os at understrege, at det er ikke den almene boligform, der er et problem.
Det er beboerne, der bebor dem.
Derudover har rækken af møder med forskellige aktører og høringssvar selvfølgelig givet anledning til en række ting, vi ønskede belyst og afklaret.
Der var noget afklaring omkring proformaflytninger, f.eks. spørgsmålet om, hvorvidt politiet er forpligtet til at informere om forhold, der kan have indflydelse på en udsættelsesdom, samt hvad konsekvenserne vil være for de handicappede, bl.a. i handicapboliger.
Og på den måde var der en række ting.
I langt de fleste tilfælde føler vi os faktisk godt hørt, og vi føler, vi er kommet frem til nogle løsninger, som vi kan stå på mål for.
Derudover er en af de ting, som Dansk Folkeparti har fået med, at der skal tales dansk til de her afdelings- og bestyrelsesmøder.
For os var det også vigtigt at få påpeget, hvad konsekvenserne ville være, såfremt det ikke blev opfyldt, og det er simpelt hen, at møderne bliver gjort ugyldige og beslutningerne erklæret ugyldige.
Så det er vi godt tilfreds med.