Christina Olumeko (ALT), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Vi har lavet et lille skift i ordførerskaber i Alternativet, så nu er det mig, der er blevet skoleordfører, og jeg har dermed overtaget hele undervisningsordførerskabet.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, udmønter en del af aftalen om folkeskolen, så det er jo et stort og vigtigt lovforslag, som vi behandler her.
Først og fremmest må jeg lige starte med at sige, at vi i Alternativet er meget ærgerlige over, at vi ikke er blevet inviteret til forhandlingerne, der lå forud for det her lovforslag, og det er jo, fordi vi ikke er en del af forliget.
I Alternativets tilfælde drejer det sig et forlig, der bogstavelig talt blev indført, inden Alternativet overhovedet sad i Folketinget.
Det synes vi er en udemokratisk forligskultur.
Når dette er sagt, gælder det selve lovforslaget.
Vi synes, der er rigtig mange positive lovændringer samlet her i lovforslaget.
Det drejer sig, som flere af min kollegaer har været inde på, om øget frihed til skolerne, kortere skoledage, mere praksisorienteret undervisning, styrket pædagogisk og psykologisk rådgivning og større autonomi til skolebestyrelserne.
Det er helt i tråd med Alternativets visioner på skoleområdet.
Så er der også nogle elementer, som vi synes mangler i lovforslaget.
Grundskolerne har gjort et kæmpestort stykke arbejde med udvikling af bæredygtig undervisning, og vi havde derfor gerne set, at ekspertgruppen for fagfornyelse også havde fået til opgave at drøfte, hvordan bæredygtighed bedre kan indgå i folkeskolen fremadrettet som en del af de nye læreplaner.
Men netop det har partnerskabet for grundskolen under Uddannelse for Bæredygtig Udvikling bedt om, og derfor er det ærgerligt, at vi ikke fra Folketingets side og fra ministeriets side lytter.
Skolen bør nemlig også uddanne eleverne til at deltage i et bæredygtigt samfund, og her er læreplanerne enormt vigtige.
Så er der økonomien bag lovforslaget.
Hvis ikke det sker, vil det gå ud over pædagogernes mulighed for at understøtte børnenes trivsel og læring, især i en tid, hvor fritidsområdet er under stort pres.
Men også her havde vi ønsket, at pengene blev brugt der, hvor de gjorde allermest gavn.
Fordelingen af pengene i aftalen er skæv, så de skoler med flest udfordrede elever kan ende med at have et uopfyldt støttebehov.
Det er superærgerligt.
Det er naturligvis ikke en del af lovforslaget her, men når jeg alligevel nævner det, er det, fordi det partnerskab er bagtæppet for forbedringerne på skoleområdet de seneste år.
Det var den daværende minister fru Pernille Rosenkrantz-Theil, som tog initiativet til at samle sektoren, og den nuværende minister og regeringen har valgt at videreføre samarbejdet i regeringsgrundlaget.
Det synes jeg fortjener ros, fordi partnerskabet har gjort, at der er en gensidig dialog, idéskabelse og erfaringsudveksling mellem aktørerne i sektoren.
Det har ellers været et område, der har været præget af meget fjendtlighed før i tiden.
Alt i alt har »Sammen om skolen« forbedret både de politiske forslag, men også – og det er måske endnu vigtigere – forbedret implementeringen af dem efterfølgende.
Så det er supergodt gået af regeringen og aktørerne bag.
Afslutningsvis vil jeg sige, at Alternativet indtil videre forventer at kunne støtte lovforslaget.
Tak for ordet.