runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-01-19:
Jamen når der er en entusiasme, eller hvad det er, ministeren kalder det, er det jo, fordi det her ikke er en ny sag.
Det var oppe at vende for 3 år siden.
Vi kan så se, at det her selskab vælger bare at køre videre, og så bliver jeg forarget over, at vi tillader det.
Men jeg er da glad for at høre, at man vil handle.
Hvor lang tid vil man vente på den her dialog, før man skrider til at lave regler, som man har i andre lande, der jo sætter tydelige grænser for, hvordan man må producere gas?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Ja, det er klart, og jeg synes også, det er en skærpende omstændighed, hvis det er rigtigt, som det er fremstillet, altså at det er den fuldstændig samme sag, som nu bare er kørt videre.
Jeg kan ikke give en præcis dato, men jeg kan sige, at vi arbejder så hurtigt som muligt med at få belyst de her ting.
Det skal siges, at det ikke kun handler om dialogen med selskabet, det handler også om – er jeg blevet oplyst om af mit embedsværk – at det her er ret kompliceret rent regulatorisk i forhold til EU-lovgivning og andet.
Det er ikke noget argument for ikke at gøre noget, det er bare et argument for, at det nok er lidt vigtigt, at vi lige er forberedte.
Signe Munk (SF), 2022-01-19:
I forhold til ministerens handlingskasse skal der i hvert fald lyde et klart budskab herfra: I Norge har man jo et forbud imod rutinemæssig flaring, og det vil vi foreslå at man kopierer her i Danmark – så er vi forbi alle teknikaliteterne.
Man kan vi forvente, at ministeren kommer på banen med nogle konkrete initiativer til handling, når vi mødes til samrådet, som jo er indkaldt af andre partier her i Folketinget?
Jane Heitmann (V), 2022-01-19:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Ministeren taler om fordøre og om bagdøre, men jeg troede faktisk, at jeg, når jeg stod her i dag, ville sparke en åben dør ind.
Og man kan lave mange relevante nedslag i oplægget, men særlig ét fokusområde har både min og Venstres opmærksomhed, nemlig børn og unge, som mistrives, har en psykisk sårbarhed eller en psykiatrisk diagnose.
I sidste uge, minister, talte vi her i Folketingssalen om børn som pårørende, børn, som overses, når mor eller far bliver alvorligt syge eller dør, og de børn og deres familier er hårdt prøvede, og de fortjener en målrettet indsats.
Det er børn med stress, angst, depression, ocd, selvskade og selvmordstanker.
Det er alvorligt, ikke kun for børnene og de unge, men også for familierne, som er kede af det, frustrerede over den manglede hjælp og de lange ventelister.
De er slidte, og det er fuldt forståeligt, for det er ikke nemt for en familie at få hverdagen til at hænge sammen, alt imens et barn har store psykiske udfordringer eller mistrivselsudfordringer.
De fortjener alle sammen hurtig hjælp og en målrettet indsats, så familierne igen kan få hverdagen tilbage.
Jeg har, både før Sundhedsstyrelsens faglige oplæg blev præsenteret og også efter præsentationen af det faglige oplæg i mandags,
holdt møder og været i dialog med et bredt udsnit af foreninger, faglige selskaber og privatpersoner, og fælles for dem alle er, at de ønsker handling nu.
Ministeren har jo tidligere tilkendegivet i et folketingssvar, at de tusindvis af børn og unge, som oplever, at mor eller far bliver alvorligt syge eller dør, skal prioriteres med en forebyggende indsats og behandling i den kommende 10-årsplan for psykiatrien, og derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvornår indkalder ministeren til politiske realitetsforhandlinger om en ny 10-årsplan for psykiatrien?
Signe Munk (SF), 2022-01-19:
Det er jo helt rigtigt, som klima-, energi- og forsyningsministeren siger, at sagen om rutineflaring fra bl.a. det kæmpestore multinationale, sorte selskab Total er kommet op i EnergiWatch, som har søgt aktindsigt i korrespondancer mellem Energistyrelsen og Total.
Og ministeren var på pletten i EnergiWatch og udtalte til citat: »Det er selvfølgelig uacceptabelt at brænde naturgas af, hvis det ikke er en helt nødvendig sikkerhedsforanstaltning.«
Og det hører jeg også ministeren gentage nu.
Men hvis det står til troende, må det logiske udfald jo være, at ministeren er klar til et totalforbud mod rutineflaring, altså den afbrænding af naturgas, vi ser, som ikke har noget med sikkerhedsforanstaltninger at gøre.
Så hvad er ministerens holdning til et forbud mod rutineflaring?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-19:
Ja, jeg kan se, at ligestillingsministeren er indkaldt i samråd, og det synes jeg er rigtig godt, for så kan man måske også lige komme et spadestik dybere i diskussionerne.
Vi kan ikke detailregulere alting her fra Folketingssalen, og derfor bliver vi nødt til at insistere på, at de konkrete skoleledelser, daginstitutionsledelser, ledere af svømmehaller, jobcentre og andre også skal bære demokratiets værdier i sig og implementere dem i den konkrete institution.
Jesper Petersen (S), 2022-01-19:
Tak til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl for spørgsmålet.
Der skal være gode muligheder for, at studerende med funktionsnedsættelser kan deltage på en videregående uddannelse på lige fod med andre studerende.
Det er den specialpædagogiske støtte en væsentlig del af, og det er mit indtryk, at SPS-ordningen overordnet set er velfungerende.
Siden debatten ved behandlingen af hasteloven i juni 2021, som der bliver refereret til i spørgsmålet, har jeg søgt ordførernes opbakning til at permanentgøre den midlertidige lovgivning, så studerende med funktionsnedsættelse heller ikke fremover risikerer at miste retten til støtte, hvis de stadig er indskrevet på deres uddannelse.
Det er der givet opbakning til, og i den nærmeste fremtid kan vi fremsætte det nødvendige lovforslag – det forventer jeg vi kan næste måned – og så kan vi skabe den sikkerhed og afklaring.
Ved debatten i juni blev der konkret peget på oplevede udfordringer med sagsbehandlingstider.
Dertil har styrelsen oplyst, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for de SPS-ansøgninger, hvor tildelingerne er baseret på en manuel sagsbehandling, i 2020 var 19 dage.
Hvis de automatiske tildelinger medtages, var den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i 2020 helt nede på 7 dage.
Jeg er optaget af, at vi sammen skaber bedre rammer for studerende med funktionsnedsættelse, og jeg er derfor også meget glad for, at min forgænger i maj 2021 indgik en god handicappolitisk aftale med et bredt flertal i Folketinget, hvori der bl.a. blev afsat midler til et forsøg med helhedsorienterede studieplaner.
Jeg ser frem til den fælles opsamling på aftalen, som skal finde sted, og den videre drøftelse i februar, som partierne er indkaldt til, om, hvordan vi bedst kan forbedre forholdene for studerende med funktionsnedsættelse.
Det er vi enige om er vigtigt.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-01-19:
Tak for det, og tak for svaret.
Det er jo rigtigt, at der er gang i nogle ting, og det synes jeg og Dansk Folkeparti også er rigtig, rigtig godt.
Men efter den debat, vi havde tilbage i juni, hvor det var en hastelov, fordi der var en administration af reglerne, som ikke fulgte reglerne, og for at sikre, at de studerende faktisk fik den hjælp, som vi alle sammen var enige om at de burde have, så lavede vi selvfølgelig hasteloven.
Vi bakker også op om den lovændring, som ministeren har lagt op til her i efteråret, og som permanentgør det.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge ind til, er, at der i debatten i juni fra flere sider blev nævnt et behov for at se på SPS som sådan og se på andre justeringer.
På daværende tidspunkt sagde den daværende minister : »Hele den her øvelse går jo netop ud på at sige, at det, man som studerende har oplevet igennem de senere år, også er det, vi fastholder at administrere efter i den kommende tid.
Det får vi nu lovhjemmel til – tak for det – men så giver vi jo så også håndslag på, at når den midlertidige lovhjemmel så udløber, sætter vi os sammen og finder politisk en varig løsning på den her ordning.
Og ja, det er da min indstilling, at vi tager udgangspunkt i det, der er gældende i dag, men jeg vil nødig foregribe de samlede forhandlinger og de samlede drøftelser om det.
For jeg kan også høre, at der er forskellige ordførere, som gerne vil bære andre ting ind og have en bredere drøftelse af det, og det synes jeg der skal være plads til.«
Da så ministeren i efteråret kom med oplægget til permanentgørelsen, gjorde jeg også opmærksom på, at vi havde den her drøftelse.
Og tilbagemeldingen fra ministeren var, at det så ikke er noget, man har intentioner om at tage med i det lovforslag, som vi kommer til at behandle inden så længe.
Derfor efterlyser jeg lidt en diskussion: For
når jeg hører fra studerende, at de har svært ved at være sikre på, at de kan få hjælpen, fra de starter på studiet, at de kan være usikre på, om de kan tage hjælpen med videre fra den ene uddannelse til den anden eller mellem retninger på uddannelsen, så har jeg brug for, at vi får den diskussion af, hvordan vi gør det her bedre.
Det er derfor, jeg gerne vil have ministerens svar på, hvornår vi, når vi ikke putter det ind i den lovgivning, vi behandler lige om lidt, så får mulighed for at behandle det.
Jesper Petersen (S), 2022-01-19:
Jeg vil sige sådan, at jeg meget gerne indgår i dialog med ordførerne, hvis der er nogle konkrete forhold ved ordningen, som man mener kan forbedres.
Der bliver en mulighed i februar i forbindelse med opfølgningen på den handicappolitiske aftale, hvor vi konkret også kan tage emner op, der har relation til emnet her.
Det kan vi sagtens, og jeg vil også bare minde om, at jeg i forbindelse med tilkendegivelsen om fremsættelsen af permanentgørelsen af det, vi er enige om i det lovforslag, der er på vej, gjorde klart, at jeg overhovedet ikke udelukkede, at vi kan tage videre drøftelser om det.
Så jeg tager gerne imod konkrete eksempler eller forslag, og så kan vi drøfte dem.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-01-19:
Det er jeg selvfølgelig glad for at høre, men jeg mangler stadig væk at komme et skridt videre.
For jeg har jo for nylig stillet ministeren spørgsmål om, om ministeren ikke mente, der var behov for en evaluering af SPS-ordningen på de videregående uddannelser på samme led, som den er lavet på ungdomsuddannelserne.
Der svarer ministeren sådan lidt vævende, men grundlæggende, at det er der ikke behov for.
Jeg synes, problemet er, at når vi ikke ved, hvad der virker, og hvad der ikke virker, har vi brug for en evaluering.
Jesper Petersen (S), 2022-01-19:
Jeg vil som sagt sige, som jeg gjorde før, at jeg gerne indgår i en dialog, hvis der er konkrete forslag.
Styrelsen har til opgave og har fået den besked løbende at se på, hvordan man kan forbedre kvaliteten af ordningen og sikre, at der er en ensartethed og høj kvalitet i de tilbud, som gives.
Og er der behov for at se på noget yderligere eller en klargøring af, at man jo altså godt kan tage det med til andre uddannelsestilbud også, hvis først man er tildelt støtte, så gør vi det gerne.
Jeg ser ikke den store politiske konflikt her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-01-19:
Så vil jeg egentlig bare gerne spørge, om vi kan blive enige om, at vi, når vi nu skal lave justeringen i form af lovændringen, også får givet en sikkerhed for, at de studerende kan få den hjælp, der er nødvendig, fra første dag på studiet, om det så kræver, at man får startet behandlingen, før man egentlig er sikker på at blive optaget – for det vil det formentlig gøre.
Men kan vi blive enige om, at målet må være at sikre, at de studerende har hjælpen, den første dag de starter på studiet?
Jesper Petersen (S), 2022-01-19:
Jeg er klar over, at det er en af de ting, som der har været noget diskussion om, og lad os gerne tage en drøftelse af det også.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at generelt er man lykkedes med at nedbringe sagsbehandlingstiden til i det store hele at være under det måltal, som man har sat, flere år i træk.
Og der er jo også et nyt system under udarbejdelse hos min kollega børne- og undervisningsministeren, der skal forbedre de her sagsgange yderligere.
Tak for spørgsmålet.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-19:
Ironien ligger jo lidt i, at 9 ud af de 11 medlemmer af Ligebehandlingsnævnet faktisk er udpeget af ligestillingsministeren, så måske vi selv har været med til at skabe det problem.
Nu ved jeg selvfølgelig godt, at de skal være politisk objektive, men det er jo mærkeligt, hvis flertallet i Folketinget i forbindelse med den afgørelse, der er blevet truffet, er på skolens side og ikke på de her to personers side.
Men nu har vi jo indkaldt ministeren i samråd, så vi får mulighed for at fortsætte den her dialog, så jeg vil egentlig bare opfordre ministeren til måske også at prøve at tage en god og grundig snak med både ligestillingsministeren og undervisningsministeren for at sikre, at det, man siger i medierne, om, at skolen har ret, også er det, man vil følge fremadrettet.
Jane Heitmann (V), 2022-01-19:
Altså, reflekterer og reflekterer – jeg undrer mig sådan set over, at ministeren ikke har reflekteret over mit spørgsmål, nemlig: Hvornår kommer regeringen med deres udspil til en 10-årsplan for psykiatrien?
Regeringen gik til valg på en ny 10-årsplan for psykiatrien, så det er jo ikke noget, der pludselig er poppet op.
Og det undrer mig sådan set nu, hvor vi har ventet 2½ år på det faglige oplæg, at ministeren så ikke nu – så jeg, som jeg sagde indledningsvis, ikke står her og sparker en åben dør ind – kan sige til de tusindvis af børn, unge og familier, at om kort tid, den dag i den måned, tager vi ansvar og lægger vores forslag frem.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-19:
Det er måske, fordi vi har et forskelligt syn på politik.
Hvis spørgeren er færdig med at læse den her rapport fra Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsen og alle de arbejder, der er, og hvis man i Venstre er færdig med at gøre sig de tanker, der skal til for at finde ud af, hvordan vi implementerer det i konkret politik, og hvis man allerede er færdig med det efter en uge og har haft samtaler med folk og alt det andet og har lavet det om til, hvordan en 10-årsplan for psykiatrien konkret skal se ud politisk skridt for skridt, så synes jeg, man skal tage en samtale med omtalte Sigge Winther Nielsen og få en snak om, hvordan man egentlig laver reformer, som også holder til mødet med virkeligheden og også holder til, at man kigger på det om 5 år.
Jane Heitmann (V), 2022-01-19:
Jeg taler gerne også med ministerens forfatter om udfordringerne i psykiatrien, og jeg synes måske i virkeligheden, at ministeren lige skulle prøve at sende tankerne tilbage til Kim Larsen, som jo sagde: »Men så en dag gik jeg op til ministeren og sagde:/Du der, få lige fødderne ned, og tag hatten af./Mand, kan du ikke se, at det hele er ved at gå fuldstændig agurk?«
Og sådan er det med psykiatrien, og jeg tager hatten af for, at ministeren taler med forfattere og alle mulige andre, men jeg tror, hvis jeg skal være helt ærlig og med hånden på hjertet, at det, der er brug for derude, er, at regeringen handler, at ministeren lige kigger ud fra fjerde sal i ministeriet og ser, hvad det er, der er brug for derude for de tusindvis af børn og unge.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-19:
Tak for det.
Den her regering har jo netop handlet.
Som jeg var inde på i mit tidligere svar, har vi i vores første finanslov leveret et varigt , stort løft på 600 mio. kr. til vores psykiatri – altså markant mere end det, som den tidligere regering stod for.
Det er et markant skridt, som nu er ved at blive brugt til udbygninger, flere sengeafsnit m.m. Derudover har vi jo så bestilt et fagligt grundigt oplæg til at lægge ovenpå, nemlig en 10-årsplan for psykiatrien.
Vi kan have en snak lang tid, men jeg er nødt til at insistere på, at det skal være fagligheden, som det her hviler på, og det er det arbejde, der sker nu.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-19:
Jeg troede lige et kort øjeblik, at jeg havde ubegrænset tid, men det har jeg så ikke.
Jeg skal nok holde det så kort, som jeg kan, formand.
Mener ministeren, at det er udtryk for god integration, når to studerende får 25.000 kr. hver i kompensation, efter en skole ikke ville acceptere deres afvisning af at give hånd til personer af modsat køn i forbindelse med praktik som led i læreruddannelsen?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er vel nej.
Men jeg kender kun sagen fra en artikel i Jyllands-Posten, og jeg vil for en god ordens skyld nævne, at Ligebehandlingsnævnet og reglerne på området hører under beskæftigelses- og ligestillingsministeren.
Indvandring fra landene omkring Mellemøsten har ført til og fører stadig til kultursammenstød med det danske samfund, og samfundet har for ofte bøjet af i stedet for at stå fast.
Vi kan fra Christiansborg lave nok så mange regler, men de nytter jo ikke, medmindre man også lokalt står fast på de værdier, der har været bærende i det danske samfund i mange år.
Sådan gør vi nu engang og har gjort det i mange år.
Jeg har ikke noget at udsætte på de offentlige institutioner, der tager ansvaret på sig og holder fast i, at vi behandler folk ens.
Tværtimod, de fortjener ros, og de fortjener opbakning, især de institutioner, som har en rolle at spille i forbindelse med at forme vores børn.
Man skal ikke kun have demokrati og ligestilling ind med modermælken, man skal nok indstille sig på, at det også hører til skolemælken.
Jeg synes ikke, vi skal acceptere, at en person ikke vil give hånd til en person af det modsatte køn.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-19:
Jeg er glad for ministerens tilgang, for det, jeg frygter her, er jo, at det kun er toppen af isbjerget.
Hvis man keder sig og gerne vil være i dårligt humør, kan man gå ind på Ligebehandlingsnævnets hjemmeside og se nogle af de sager, der har været.
Bl.a. var der også en muslimsk pige, der klagede til nævnet over at skulle lære at danse lancier på sit gymnasium, for der skal man jo også holde i hånd.
Det mente hun ikke at hun skulle.
Det er jo bare igen og igen eksempler på en fejlslagen integration, der går hele vejen ned igennem vores samfund, hvor især folk med muslimsk baggrund gennem en krænket holdning forsøger at ændre den danske kultur.
Nu er ministeren ikke ligestillingsminister, men integrationsminister – det er jeg godt klar over – men det her er jo en afspejling af en fejlslagen integration gennem mange år.
Jeg er godt klar over, at det her er som at vende en olietanker, og jeg er godt klar over, at ministeren ikke har sådan en snuptagsløsning, men når ministeren ser de her sager, hvad har ministeren for integration så helt overordnet tænkt sig at gøre for at prøve at vende den her supertanker?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-19:
Jeg tror måske, det er vigtigt at sige til at starte med, at hvis man tager til et stort muslimsk land, Tyrkiet f.eks., og giver hånd til kvinder, så er det fuldstændig uproblematisk.
Sådan er det jo for langt, langt de fleste muslimer her i verden – fuldstændig uproblematisk.
Så jeg betragter det sådan, at der er en lille, meget hård ideologisk kerne, der forsøger at presse sine egne værdier et skridt frem og tvinge de danske værdier et skridt tilbage ved at insistere på, at man ikke skal give hånd.
Og der tror jeg også bare, det er vigtigt, at vi får sagt her fra parlamentet, at det ikke er noget, vi betragter som et generelt problem med muslimske medborgere.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-19:
Men det er jo desværre en lille kerne, som bl.a. bruger Ligebehandlingsnævnet og får opbakning fra Ligebehandlingsnævnet.
Jeg var glad for at se, at Socialdemokratiet var i medierne og sige, at de egentlig var enige med skolen, men hvis jeg var på en helt almindelig skole, og der var faldet den her dom i Ligebehandlingsnævnet, så ville jeg være bange for, hvad jeg så skulle gøre, næste gang der er to muslimske praktikanter, der nægter at give hånd.
Så risikerer man jo, at der pludselig spreder sig en norm i skolerne om, at man ikke behøver at give hånd.
Så hvad vil ministeren, ud over at sige, at man bakker skolen op, så helt konkret gøre for at sikre, at skoler følger det, regeringen siger, og ikke det, Ligebehandlingsnævnet siger?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-19:
Jeg skal måske starte med at sige, at jeg ikke ved, om skolen eller den kommune, som skolen ligger i, har indbragt sagen for domstolene – den mulighed er der jo.
Jeg kan også forstå, at noget af den lovgivning, som der henvises til, er EU-lovgivning.
Det betyder jo ikke, at det ikke kan ændres, men det betyder bare, at det ikke er noget, vi kun kan ændre her i Folketingssalen.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-19:
Tak for den tale.
Den er jo skrevet, før jeg kom med mit svar, kan jeg næsten regne ud, for der var ikke nogen refleksion over det, jeg sagde her, og det var lidt ærgerligt.
Den her regering har prioriteret psykiatrien.
I den allerførste finanslov leverede vi et varigt løft på årligt 600 mio. kr., og man kan gå ind og se i budgetterne i regionerne, at det på de psykiatriske afdelinger er blevet til løft og bliver til løft, bliver til udbygninger konkret og til løft i de forskellige dele af psykiatrien.
Så vi har prioriteret psykiatrien allerede på vores første finanslov.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Lad mig starte med at understrege, at det selvfølgelig er helt uacceptabelt at brænde naturgas af, hvis ikke det er noget, man gør som en nødvendig del af nogle sikkerhedsforanstaltninger – så kan der måske være grund til det.
Derfor synes jeg også, at de eksempler, der har været fremhævet i forskellige mediers dækning af det her, virker meget besynderlige, og jeg har bedt Energistyrelsen om at tage en dialog med Total om at finde en løsning på det, sådan at vi kan få det stoppet.
Vi undersøger også, om der er behov for at sikre klarere regler.
Karina Adsbøl (DF), 2022-01-19:
Lad mig slå helt fast, at det her ikke handler om, om man er for eller imod underretninger.
Det handler om, at man skal sikre sig, at der ikke er nogen familier, der bliver kørt over i forhold til grundløse underretninger og chikanøse underretninger.
Det har vi set, og det har vi været vidne til, og det har vi også set i den sag, som JydskeVestkysten har skrevet om, netop i forhold til en dreng, der har været med sin familie på jagt.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Mener ministeren, det er rimeligt, at den familie sådan set skal være plettet i systemet, altså at det stadig væk står i sagsakterne, at der er indkommet en underretning, når den er betydningsløs og den ikke har noget på sig?
Hvordan ville ministeren selv have det?
Vi kan jo også selv blive udsat for chikanøse underretninger.
Det er der rigtig mange der kan.
Så der må jo være lidt balance i det, i forhold til hvordan man så sikrer, at de familier, der bliver udsat for grundløse underretninger og chikanøse underretninger, ikke har en plet i sagsakterne.
Det må ministeren gerne svare på, altså om ministeren agter at tage nogle initiativer i den forbindelse, herunder også i forhold til retningslinjer.
Den her familie blev indkaldt til en samtale på kommunen på grund af et billede, der var lagt op på Facebook.
Altså, man må jo også lige kunne se proportionerne i det her.
Så hvad agter ministeren at gøre for at sikre familiernes retssikkerhed?
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Tak for det.
Jamen jeg mener faktisk, at det er en grundlæggende del af familiernes retssikkerhed, at man kan se på en sag, at der har været en underretning, som har vist sig at være grundløs og derfor er henlagt.
Det er jo et værn for familierne, også hvis de bliver udsat for gentagne grundløse underretninger, at sagsbehandlerne i sagen kan se, at det har der været en forhistorie om.
Og igen, en underretning er jo ikke en anklage, og derfor kan man heller ikke tale om, at der er en plet, ligesom der kan være en plet på en straffeattest, hvis man har fået en straf.
Derfor er det helt grundlæggende, at man kan se oplysninger omkring sagen i sagen, og at det ikke slettes.