runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2020-01-10:
Jamen det synes jeg er spændende.
Så kunne vi jo lade være med at bruge grundlovsdag til at slå på hinanden og i stedet for fejre det nationale – det synes jeg da der er en god pointe i.
Men hvis vi nu bliver i det historiske: Det, der sker i 1849, er, at man samler riget også med hertugdømmerne, og det er jo fuldstændig korrekt, at der er masser af dele af det danske rige, som på det tidspunkt ikke nødvendigvis føler sig som danske i sådan en national forstand, som vi ville tale om det i dag.
Det er også derfor, at der, når man ser på slaget i 1864, og at vi mister en tredjedel af riget og cirka halvdelen af befolkningen, jo er den proces, der løb op igennem årtierne i slutningen af 1800-tallet, og som jo var med til at skabe fundamentet for det danske.
Og det er derfor, jeg måske er lidt uenig i, at grundlovsdag alene handler om politik, altså fordi det for mig at se i et historisk perspektiv også handler om samlingen af det nationale.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Tak, både for de fine og venlige ord om forslaget og også for den fine gennemgang af forfatningshistorien.
Det giver jo anledning til en refleksion om, hvor tæt forbundet Danmark og demokratiet er historisk, for man kunne næsten forstå det sådan på ordføreren, at det en til en er det samme.
Men der var jo også et Danmark før 1849.
Der var endda toneangivende litterater, som aktivt agiterede imod demokratiet – Grundtvig, Kierkegaard osv. – og dem vil ordføreren vel næppe fratage den glæde at kunne kalde sig danske.
Det tror jeg i hvert fald de ville være meget uenige i.
Så det at være dansk er at elske sit flag, det er at føle sig som en del af den historiske overlevering, som ministeren nævner tilbage fra 1219, men som vi jo med Saxo Grammaticus kan føre helt tilbage til førhistorisk tid.
Det er jo ikke politik, det er heller ikke demokrati.
Tværtimod må man sige, at grundlovsdag bliver mere og mere en delende dag, hvor vi politikere står og slår hinanden i hovedet med divergerende gode argumenter.
Og netop derfor er der brug for at trække den nationale dag væk fra den 5. juni og så gøre det til det, der favner os alle, nemlig flagets dag.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Altså, der bliver lagt nogle ord ind her, som vi lige skal være opmærksomme på, når der bliver sagt national helligdag.
Jeg er ikke sikker på, at det med helligdag i virkeligheden var tilsigtet, i hvert fald ikke i forstanden fridag.
Eller var det det?
Hvad er det for nogle samfundsressourcer, vi kaster ind i det?
Men hvis vi nu lægger det til side, er det jo i virkeligheden et spørgsmål om at finde ud af, hvad det praktiske er, og hvad komplikationerne ved det er.
Da man besluttede at gøre den 5. september til flagdag for Danmarks udsendte, valgte man den 5. september, fordi det var en neutral dag, altså en dag, som man ikke knyttede op på noget, og som man ikke havde i forvejen.
Uden at jeg skal fortabe mig i detaljerne, foreslog Dansk Folkeparti, som jeg husker det, den 29. august, fordi det var den dag, hvor man brød med samarbejdspolitikken med Tyskland i 1943.
Venstre foreslog den 31. august, fordi det var der, hvor korvetten Olfert Fischer i 1990 blev sendt til Golfen.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Efter at vi har indført flagdagen, som jo er Forsvarets dag, oplever jeg personligt, at vi har fået en større debat om, en bedre forståelse for, en udbredt anerkendelse af, hvad forsvaret er og gør for vores frihed og sikkerhed.
Når jeg støtter og vi støtter det her forslag, er det jo i håbet om, at det at markere valdemarsdag som en særlig dansk helligdag eller nationaldag også vil give et større fokus på, hvad det vil sige at være dansk – ikke bare vores frihedsrettigheder, ikke bare politisk, men alt det, der knytter os sammen i øvrigt, og som man måske ikke skal sidde og lave en oversigt eller en dagsorden over, når man vedtager det, men som vokser frem i den tradition, som forhåbentlig bliver styrket, og som jo allerede findes.
Vi er mange, der fejrer valdemarsdag i forvejen.
Men det bliver forhåbentlig styrket, hvis det bliver en national helligdag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Som jeg hørte ministeren før, har også han stærke holdninger til det at være dansk, til flaget, historien, sproget, litteraturen, så mon ikke vi i fællesskab så kunne definere det indhold, hvis det, jeg her har givet udtryk for, ikke er nok.
Og hvis nu vi giver hinanden håndslag på det, så kan det jo være, vi kan mødes om det i en beretning eller et via andet parlamentarisk instrument, så vi alligevel kan få den her proces til at køre videre.
Som jeg hører ministeren – det kan selvfølgelig være, han er fanget mellem sit hjerte og sin politiske spindoktor – så er han faktisk i sin kærlighed til fædrelandet tæt på at sige: Ja, det kunne være en god idé.
Men det kan så være, at der er nogle overvejelser, der trækker i den anden retning.
Er det rigtigt læst?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Min politiske spindoktor bor også i mit hjerte.
Som jeg sagde indledningsvis, synes jeg faktisk, at forslaget, som det ligger, ikke er brugbart.
Men som jeg også sagde, synes jeg faktisk, at tanken om at finde den rigtige måde at fejre det at være dansk på, er en relevant overvejelse at gøre sig.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Tak for ordet.
Ministeren siger, at det, der så er tilbage, nærmest er symbolsk.
Men er det ikke netop det, vores flag er: symbolet på det, der binder os sammen?
Er det ikke alt det, som hr. Morten Messerschmidt udtrykker, som ikke bare – ikke for at nedgøre det – er det politiske indhold og ikke alene vores frihedsrettigheder, som jo historisk set er relativt nye, men det, vi forenes under?
Er det ikke det, vi flager med, når vi går til fodboldkampe eller idrætsstævner; det, som måske i en periode har været noget, som man har skullet skamme sig lidt over?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Jeg er ked af, hvis jeg har udtrykt mig upræcist.
Det, jeg mente med det symbolske, var, hvis forslaget alene gik på, at man sagde, at ud over at kalde det, der i forvejen er en dag, der bliver fejret, valdemarsdag, så kalder vi det også nationaldag.
Så blev det nærmest symbolsk eller et slag i luften, om spørgeren vil.
Jeg synes bestemt ikke, at det at være dansk bare er symbolsk.
Jeg synes faktisk, at der er grund til at være stolt af det, som vi er og kan; den historie, vi står på; dem, vi er; det land, vi har skabt; det, vi har gjort; det, generationerne før os har præsteret; den arv, som vi forhåbentlig kan få lov til at give videre til dem, som kommer efter os.
Alt det synes jeg har stor, stor værdi.
Så det er bestemt ikke det, der var det symbolske.
Det, der var min pointe, var, at vi skal finde ud af – hvis man vil bevæge sig den her vej – hvad det er, der skal ligge i fejringen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Så det vil sige, at hvis den her danske forskning holder, og hvis det er sådan, at man fortsat må konstatere, at glyfosatsprøjtning på marker har en negativ effekt på faunaen inden for 10 m fra marken, så er Liberal Alliance åbenbart parat til, at man skal lave restriktioner for det, for det er vel ikke særlig liberalt, at man må sprøjte på naboen.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-01-14:
Landbruget står med en stor opgave de næste mange årtier.
Landmændene skal producere mere mad til en stigende befolkning, men også med mindre belastning af klimaet.
Erhvervsorganisationen Landbrug & Fødevarer har allerede præsenteret en vision om en klimaneutral dansk fødevareproduktion i 2050, og sammen med Danmarks Naturfredningsforening har de fremlagt en konkret plan for udtagning af dårlig landbrugsjord, som ikke længere skal dyrkes.
Et grønt og klimavenligt, men på samme tid højeffektivt landbrug er altså, hvad både erhvervet og politikerne efterspørger.
Derfor har jeg svært ved at forstå, at Enhedslisten vil have forbudt brugen af glyfosat i landbruget.
Stoffet er på verdensplan det mest anvendte og det bedst undersøgte.
I Danmark vurderer Miljøstyrelsen, at glyfosat er sikkert at bruge og ikke er til fare for drikkevandet.
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, EFSA, har undersøgt stoffet og konkluderet, at det er sikkert at bruge i forhold til menneskers sundhed og miljøet.
Data og fakta har afsløret, at det er sund fornuft at anvende glyfosat i landbrugssektoren.
Det er en helt skæv måde at se verden på med kravet om mere mad for en mindre indsats in mente.
Det giver ingen mening at forbyde et stof, som bevisligt er godt, et godt middel i den grønne omstilling.
Det er ikke bevist, at bier tager skade af glyfosat.
Herhjemme udtaler Per Kryger fra Institut for Agroøkologi på Aarhus Universitet om den amerikanske undersøgelse, som Enhedslisten henviser til, at den er spekulativ.
Man er hoppet med på vognen om døde bier, men der er kun data for døde eller hæmmede bakterier i biernes tarme og en del data for bakteriernes omsætning af glyfosat.
Det er mægtig spændende, men det er næppe en forklaring på bidød.
Konsekvenserne af et forbud er dramatiske.
I landbruget opererer man bl.a. med begrebet reduceret jordbearbejdning, som indebærer en minimal forstyrrelse af jorden, permanent plantedække og varieret sædskifte.
Reduceret jordbearbejdning er gavnligt for klimaet, bl.a. fordi man bruger mindre brændstof i landbruget, da der ikke skal jordbearbejdes.
Forbyder man glyfosat, vil ukrudtet skulle bekæmpes mekanisk – resultatet bliver et større forbrug af diesel med mere CO 2 -udledning.
Der bindes også mere kulstof i jorden ved reduceret jordbearbejdning, fordi jordens indhold af organisk stof vil stige.
Et forbud mod glyfosat vil derfor øge CO 2 -udledningen.
Et forbud mod glyfosat vil gøre det endnu vanskeligere at nå den 70-procentsmålsætning i regeringens klimalov i forhold til reduktion af CO 2 i 2030.
Nye Borgerlige kan derfor ikke stemme for B 33.
Et forbud vil reelt kun have negative konsekvenser for landbruget, for fødevareerhvervet, for Danmark, for miljøet og for klimaet.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-14:
Tak for ordet.
Hvis glyfosat var voldsomt giftigt og voldsomt kræftfremkaldende, ville det være en god idé at forbyde det.
Hvis det virkede på molekyler, som findes i mennesker og dyr, så ville det være en god idé at forbyde det, og hvis det var unedbrydeligt, ville det selvfølgelig også være en god idé at forbyde det.
Hvis det var så farligt, som rygterne siger, så kunne det måske i sig selv også være en god grund til at forbyde det, for det er jo en kendt sag, at rygter og mytedannelse kan skabe farlige situationer, hvis samfundet i forvejen er ustabilt.
Men jeg synes godt, at vi kan se lidt nærmere på rygterne.
Glyfosat er mindre giftigt end køkkensalt, som er fuldt lovligt.
Det er omtrent lige så kræftfremkaldende som rødt kød, og det er også stadig væk fuldt lovligt.
Det virker på et enzym, der hedder EPSPS, og det findes hverken i dyr eller mennesker, og så er det ikke unedbrydeligt; det er et stof, der nedbrydes forholdsvis hurtigt.
Så tilbage til spørgsmålet om rygter.
Det mener vi ikke i Liberal Alliance.
Lovgivningen skal være saglig og faglig af den simple grund, at Folketinget og regeringen har så meget magt, at alt andet forekommer afskrækkende – altså at man kunne blive sanktioneret uden saglige og faglige begrundelser, at man aldrig kunne forsvare sig mod anklagerne, der var ikkesaglige og ikkefaglige.
For hvis vi først forlader princippet om saglighed og faglighed, og hvis det forholder sig sådan, at de saglige og faglige argumenter ikke gør noget indtryk, hvordan skal man så forsvare sig selv?
Det er et uhyggeligt scenarie på samme måde som det, dem, der har læst børneeventyret »Alice i Eventyrland«, kan huske.
Her forekommer der også en dronning, Hjerter Dame, en magthaver, der helt uden nogen form for begrundelse straffer fuldstændig vilkårligt.
Forfatteren selv, Lewis Carroll, sagde, at hun var lagt ind i fortællingen som et eksempel på en tyran, og det kan jeg godt forstå.
Så vi siger nej til symbolpolitik, der hverken er saglig eller faglig, og som i øvrigt ville gøre det meget svært at bremse invasive planter og meget sværere at mindske kvælstofudledningen, end det behøver at være.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Ordføreren lægger vægt på saglig forskning, og vi har jo sådan set saglig dansk forskning fra sidste år, hvor man har været inde at kigge på, hvad de negative effekter er for faunaen ved siden af en normalsprøjtet mark.
Og man er kommet frem til, at det faktisk har en negativ effekt på de planter, som vokser 10 m fra en sprøjtet mark.
Ud fra den danske forskning kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke det giver anledning til, at vi burde se på, om ikke man skulle lave restriktioner for, hvor man må sprøjte på marken.
For når nu det har negative konsekvenser 10 m uden for landmandens mark, at landmanden sprøjter, er det så rimeligt, at man kan fortsætte på den måde, eller vil det være mere rimeligt, at man har nogle sprøjtefri zoner i kanten af markerne, så man tager hensyn til naboer og natur?
Henrik Dahl (LA), 2020-01-14:
Forslaget her handler jo ikke om sprøjtefri zoner; det handler om forbud mod glyfosat.
Og det er fuldstændig disproportionalt – også hvis opfølgende forskning viser, at de her resultater holder vand.
René Christensen (DF), 2020-01-14:
Tak for det, og tak til ministeren for den pæne modtagelse.
Ministeren kom jo langt omkring, og det fortæller måske også noget om, at det, vi taler om her, faktisk er mere komplekst end som så, fordi affald jo i dag er blevet et produkt, som der bliver handlet med, også globalt.
Jeg tror, at rigtig mange ved, at i Danmark fyrer vi rigtig meget engelsk affald af.
Det er faktisk godt for miljøet, for i England deponerer man det, graver det i jorden.
Man sejler så affaldet til Danmark, og så brænder vi det i Danmark og får noget fjernvarme ud af det.
Der er rigtig mange skruer, der kan skrues på, men det, jeg gerne vil spørge ministeren ind til her, er det med, at vi som offentlig myndighed under alle omstændigheder får et kæmpe ansvar.
Det udvidede producentansvar skal senest være implementeret i 2025.
Jeg håber så sandelig, at vi kan nå at implementere det tidligere i Danmark end i 2025.
Vi har jo et særligt ansvar, fordi virksomhederne så faktisk har betalt for, at vi som offentlig myndighed håndterer det affald, som borgerne har sorteret, på en ordentlig måde.
Derfor synes jeg jo, at det var rigtig ærgerligt, at det faktisk var producenterne og ikke affaldsselskaberne, der blev vist frem i den tv-udsendelse.
Er ministeren ikke enig i, at vi har en meget stor forpligtelse fremadrettet?
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Jeg er fuldkommen enig, og en af mine bekymringer går da på, at hvis vi handler på hele det grønne momentum, der er i Danmark, hvor borgerne siger til os, at de gerne vil være med, at de gerne vil sortere, at de gerne vil være en del af løsningen, og hvor virksomhederne gør det samme og siger, at de gerne vil være med til at designe på en anden måde, at de gerne vil være en del af de grønne løsninger for fremtiden, så sker der det, når de så gør det, at de oplever det, som vi så i den dokumentar, nemlig at affaldet ender de helt forkerte steder, som jo både forurener miljø og sundhed i asiatiske lande.
Men det er jo også rigtigt, som ordføreren siger, at det her er meget, meget komplekst, for der er rigtig mange kokke indeover.
Noget af det kan vi gøre selv, noget af det kan vi gøre i EU, og noget af det skal vi gøre i OECD, men det, jeg i hvert fald kan sige, er, at jeg meget gerne i samarbejde med et bredt flertal her i Folketinget skal knokle på for, at vi gør vores del fra dansk side i forhold til at få en cirkulær økonomi og undgå, at det, vi så der, kommer til at ske igen.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-14:
Jamen vi har ikke nogen som helst problemer med regulering, som er proportional.
Og jeg er bare nødt til at gentage, at det forslag, som Enhedslisten har bedt Folketinget om at diskutere, ikke handler om randzoner af en eller anden slags – det handler om et totalforbud.
Det er det, B 33 handler om.
Susanne Zimmer (ALT), 2020-01-14:
Herudover skal en større andel af konventionelle landbrug have mulighed for at få støtte til at omlægge til økologisk landbrug.
Brugen af glyfosatholdige sprøjtemidler har en negativ konsekvens for bier og andre bestøvere, negativ miljøpåvirkning i form af forurening af drikkevand, søer og vandløb samt negative sundhedsmæssige konsekvenser.
Jeg synes, at vi skal hjælpe landbruget, for jeg er sikker på, at i løbet af få år er alt vores landbrug omlagt til økologi, så lad os hjælpe dem i gang nu.
Ud over økologien er der også andre muligheder – større sædskifter og pløjefri jorddyrkning, som vi har været inde på, og hvor der jo også allerede nu er nogle, der er i gang med at gøre det uden brug af pesticider.
I forhold til argumentet om, at det er EU-stridigt, tænker jeg, at i Danmark har den danske regering bidraget til, at glyfosat nu fortsat er ulovliggjort – det gjorde vi i 2017.
Så nu synes jeg, at vi sammen med Østrig, Frankrig og Tyskland skal udfordre EU, også i 2023, når den tid kommer, og arbejde for at få forpurret en forlængelse af den forlængede godkendelse.
Så vi støtter forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2020-01-14:
Bestemt.
Det kan jeg kun svare bekræftende på.
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-14:
Det er jeg altid åben over for at diskutere.
Der er mange forskellige virkemidler, man kan tage i brug.
Sådan noget som læhegn har også en effekt.
René Christensen (DF), 2020-01-14:
Tak til ministeren, og tak for det gode svar.
Som ministeren også sagde, varer det ikke ret længe, før vi skal i gang med at forhandle en national affaldsplan.
Det ønsker Dansk Folkeparti at bidrage positivt til, og vi håber også at blive en del af den endelige aftale.
Kan ministeren bekræfte, at de to ting går hånd i hånd: både at indsamle det ude hos borgerne og derefter håndtere det på den rigtige måde?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Det er da godt at høre.
Så kan vi øve os i at lave den der reduktion, indtil vi eventuelt kan gå sammen med Tyskland og Østrig ad den her forbudsvej.
Så det vil sige, at reducerede doseringer, mere nedvisning og forbud mod tvangsmodning af korn kunne være nogle elementer, der skal arbejdes videre med og afklares i udvalgsbehandlingen.
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at de muligheder for reduktion, som kan gennemføres lovligt, uden at vi er i total krig med EU, er det, vi skal gå efter?
Carl Valentin (SF), 2020-01-14:
Tak for det.
Danmark er et af verdens absolut hårdest dyrkede lande.
60 pct. af vores areal består af landbrug, og 80 pct. af det består af produktion af foder til dyr.
At vi har ryddet så megen natur og tilladt en situation, hvor færre end 35.000 jordejere sidder på næsten to tredjedele af vores landareal, er dybt problematisk – både for naturen, der må vige for de mange marker, der kræves for at fodre vores landbrugsdyr, og i særdeleshed også for klimaet, der har brug for mere skov, der kan optage CO 2 .
At ændre grundlæggende på den måde, vi har indrettet vores land på, er derfor en bunden opgave.
Men ud over det er det også på tide, at vi sikrer, at den produktion, vi har, er så naturskånsom, økologisk og bæredygtig som muligt.
Vi kan ikke leve med, at antallet af fundne pesticider i grundvandet stiger, i takt med at vi tester for flere og flere stoffer, og det skriger til himlen, at vi efterhånden har fået en kultur, hvor landbruget brokker sig og truer med retssager, hvis de ikke får lov til at sprøjte videre.
Vi politikere er ikke sat i verden for at holde hånden under praksisser, der potentielt skader vores sundhed, natur og drikkevand, og derfor støtter Socialistisk Folkeparti forslaget om at stoppe brugen af glyfosat i 2022, ikke bare i private haver og på offentlige arealer, men også i landbruget.
Faktisk mener vi, at et forbud mod glyfosat ikke bare er det bedste for vores natur og drikkevand og sundhed.
Det er også god erhvervspolitik, for skal erhvervet klare sig godt, skal det indstille sig på, at fremtiden er grøn, og de danske landmænd risikerer at få sig noget af en overraskelse, hvis vi ikke her fra Folketinget advarer om, at det snart er slut med at bruge Roundup i dansk landbrug.
I 2022 udløber godkendelsen af glyfosat nemlig, og det er langtfra sikkert, at den vil blive forlænget.
Danmark bør derfor gå foran, fortælle dansk landbrug, at fremtiden er grøn, og når tiden kommer, bør vi gå sammen med lande som Tyskland, Østrig og Frankrig, der alle har indledt forskellige former for restriktioner eller forbud for at sikre et grønnere landbrug i Europa.
Den tyske regering har allerede meldt ud, at den ikke mener, at der vil være flertal blandt de europæiske regeringer for at forlænge godkendelsen af glyfosat fra den 15. december 2022, og det ærgrer mig, at regeringen ikke har villet melde klart ud i dag, at man ikke vil stemme for en forlængelse af Roundup, når den tid kommer.
Det synes jeg ville være passende i anledningen af den debat, vi har haft i dag.
SF støtter forslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-14:
Det ville nok overraske, også selv om det er ved at være et langt møde.
Derfor må jeg også med det samme bekendtgøre, at Det Konservative Folkeparti ikke kan bakke op om det her forslag.
Som jeg redegjorde for tidligere, har vi et syn på glyfosat, som er meget i overensstemmelse med meget af den internationale forskning, der er lavet om det, og det er det, vi baserer vores stillingtagen på.
Derfor kan vi ikke bakke op om forslaget, men vi takker Enhedslisten for at give anledning til debatten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Til det der med, om det har store økonomiske konsekvenser, vil jeg sige, at hvis det er sådan, at man i hele Europa vedtager samtidig, at glyfosat skal være fortid, når vi kommer frem til 2023, så er det jo bare sådan, det er.
Jeg synes, det er nogle spændende processer, vi kommer til at følge det næste år, hvor det jo på en eller anden måde skal afklares, om der skal siges stop for det, og om vi skal følge Frankrig, Tyskland og Østrig i deres processer.
Det bliver rigtig spændende.
Nu lægger ordføreren meget vægt på forskning.
Hvad nu, hvis man kommer frem til, at der er endnu mere forskning, som siger, at der altså er nogle sprøjtegifte, der er årsag til den tilbagegang i biodiversitet, til den tilbagegang i vores insekter, og at de er dybt skadelige for bierne, selv om det godt kan være, at bierne ikke dør direkte af dem?
Er det sådan noget forskning, som ordføreren vil tage hensyn til?
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-14:
Naturligvis er det noget, vi vil lytte til, i særdeleshed når den forskning kommer fra nogle af dem, som er blevet bedt om at rådgive os politikere i vores stillingtagen til lige præcis den her type sager.
Jeg synes, det er svært i forhold til biodiversiteten, for jeg anerkender til fulde de undersøgelser, der bliver henvist til; men omvendt ser jeg også, at sådan en som Rasmus Ejrnæs, som jeg også tror mange af os har stor respekt for, har været inde at pege på, at det vil være ubetydeligt i forhold til både landbruget og så også private haver, som vi drøftede lidt tidligere.
Så forskningen er også, hvad kan man sige, bred på det her område.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Jeg synes jo især, at det er et problem, hvis det er sådan, at man vil lægge meget stor vægt på forskning, og forskningen ikke har løsningerne til os.
Vi står der som politikere og kan se, at der er en tilbagegang i biodiversitet, at der bliver færre insekter, at man måler på det i Tyskland og siger, at det her er katastrofalt.
Nu begynder man at tage et forsigtighedsprincip som udgangspunkt i stedet for en masse forskning.
Så det er jo der, vi er nået til, i nogle lande.
Kan ordføreren ikke se, at vi bliver udfordret, hvis den der forskning ikke kan give os alle løsningerne, men at vi kan se problemerne derude og er nødt til at handle på det?
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-14:
Jo, det er klart.
Det kan være svært for os som politikere at handle, hvis ikke vi har det, der skal sættes i stedet for, altså de alternativer, som skal til – og derfor skal vi blive ved med at holde det spor åbent og blive ved med at understøtte det.
Hvis vi kommer til en dag, hvor der bliver truffet en beslutning på europæisk plan om ikke at forlænge den her godkendelse, hvad gør vi så alternativt?
Hvordan håndterer vi nogle af de udfordringer?
Selvfølgelig skal vi have det svar parat, for det ville være uansvarligt andet, hvis vi kommer til at stå i den situation.