Louise Schack Elholm (V), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for med forslaget til folketingsbeslutning om at forbyde at opføre stormoskéer at give anledning til vigtige drøftelser her i Folketingssalen.
Regeringen anerkender, at der er udfordringer med visse religiøse miljøer i Danmark.
Vi skal ikke acceptere, at religionen misbruges til at underminere vores helt grundlæggende værdier og frihedsrettigheder såsom demokrati og ligestilling mellem kønnene.
Og vi skal sørge for, at vi har redskaberne til at gribe ind over for f.eks. hadprædikanter.
Men det er regeringens politik at stå vagt om menneskerettighederne; menneskerettigheder, internationale konventioner og traktater skal til enhver tid overholdes og respekteres.
Danmark er et kristent land med en lang historie.
Det ligger i religionsfriheden, at enhver, der bor eller opholder sig i Danmark, har en grundlæggende frihed til at vælge, dyrke og manifestere sin egen religion, så længe der ikke foretages handlinger eller læres noget, der strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.
På tilsvarende vis er det vores forventning, at danskere og personer med tilknytning til Danmark også i udlandet har frihed til uden risiko eller diskrimination at dyrke deres tro.
Samtidig er det vigtigt for regeringen, at alle skal respektere vores grundlæggende værdier som frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene, at der skal være lighed for loven, og at dansk lovgivning altid skal stå over religiøse love.
For anerkendte trossamfund gælder der trossamfundsloven, som trådte i kraft den 1. januar 2018.
Med loven fik vi en klar og sammenhængende lovregulering af de anerkendte trossamfunds forhold.
Det blev hermed tydeligt, hvilke rettigheder og pligter der gælder for de trossamfund, der ønsker at være anerkendte i Danmark.
Trossamfundsloven indeholder dog også bestemmelser, der lovfæster nogle af de rettigheder, der følger af religionsfriheden, og som trossamfund helt grundlæggende har, uanset om de er anerkendte eller ej.
Det er de rettigheder, der gælder bredt for trossamfund, som er interessante i forhold til det beslutningsforslag, som vi drøfter i dag.
Alle trossamfund, uanset om de er anerkendte eller ej, har efter trossamfundslovens § 5 ret til at opføre religiøse bygninger, hvis betingelserne i den øvrige lovgivning, som bygningsmæssige krav m.v., er opfyldt.
Det vil sige, at alle trossamfund har ret til at opføre religiøse bygninger, hvis det sker i overensstemmelse med de gældende regler i bl.a. plan- og byggelovgivningen.
Det er efter regeringens holdning en god løsning.
Lad mig også nævne, at vi i marts 2021 vedtog en lov om forbud mod modtagelse af donationer fra visse fysiske og juridiske personer.
Donationsloven giver ikke mulighed for at stoppe eller kræve godkendelse af religiøse byggerier, men loven skal modvirke, at fysiske og juridiske personer – også fra udlandet – kan modarbejde eller underminere demokrati og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder ved at give donationer til f.eks. moskébyggeri i Danmark.
Der er under alle omstændigheder grund til at understrege, at opførelsen af en religiøs bygning skal være i overensstemmelse med de gældende regler i planlovgivningen, og det betyder, at anvendelsen af en ejendom skal være i overensstemmelse med den gældende kommuneplan eller lokalplan.
Planloven rummer i dag ganske vide rammer for at bestemme, hvordan et givent område og bygningerne i området må anvendes.
Som minister med ansvar for planloven fastlægger jeg de overordnede rammer for kommunernes planlægning.
Den konkrete planlægning i form af kommune- og lokalplaner er et kommunalt ansvar.
Jeg mener, at ansvaret for den konkrete planlægning, herunder den konkrete anvendelse af et område, er godt forankret i kommunerne.
Jeg går ind for det lokale råderum.
Det er kommunerne, der kender de lokale forhold og behov bedst.
Det er altså kommunerne, der skal beslutte, at et givent lokalområde kun må anvendes til boligformål eller som et nærmere bestemt erhvervsområde.
Der kan også fastsættes lokalplansbestemmelser om bygningers omfang og udformning.
En sådan bestemmelse har betydning for, hvorvidt der kan etableres en religiøs bygning i området.
Planlægningen skal dog altid varetage hensyn, der er relevante og lovlige.