runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-28:
Tak for det.
Dansk Folkeparti vil gerne anerkende formålet med det her beslutningsforslag.
At genindføre registreringen af æresrelaterede konflikter og forbrydelser synes jeg er en rigtig fornuftig ambition.
Det vil potentielt sikre et bedre overblik over problemernes omfang og også styrke indsatsen mod social kontrol.
Der er ikke nogen kvinder eller piger i Danmark, der skal holdes fanget af trusler, vold, tvang eller æresrelaterede strukturer.
Vi deler derfor forslagsstillernes ambition om at bekæmpe social kontrol.
Men vi må også sige det klart: Æresrelaterede konflikter er ikke opstået ud af ingenting.
Det er ikke opstået i et vakuum.
Det er en konsekvens af mange års fejlslagen udlændingepolitik.
Vi finder det i Dansk Folkeparti en anelse påfaldende, at Danmarksdemokraterne, som står bag det her beslutningsforslag, selv fører en politik, der åbner dørene for øget indvandring til Danmark.
Danmarksdemokraterne bakker op om flygtningekonventionen og mange andre konventioner, og den manglende vilje til at tage opgøret med internationale konventioner bidrager direkte til, at flere æresrelaterede problemer og sager opstår.
Når man insisterer på at lade store grupper fra ikkevestlige lande med stærkt patriarkalske strukturer bosætte sig i Danmark, må man også tage ansvaret for, at problemer som social kontrol og æresrelateret vold følger med.
Intentionen bag beslutningsforslaget er derfor god.
Baggrunden er lidt mærkværdig.
Det svarer lidt til at forsøge at tørre gulvet, mens man stadig lader vandhanen stå åben.
Dansk Folkeparti støtter som sagt intentionen, men kan så også forstå på ministeren, at området her er forligsbundet af flerårsaftalen om politiet, og derfor er det i praksis ikke muligt for os at støtte beslutningsforslaget i dag.
Vi opfordrer dog til, at vi fremover finder løsninger, der ikke blot tackler problemet, men også tackler roden til problemet.
Vi skal stå sammen om at bekæmpe social kontrol og æresrelaterede forbrydelser, men vi skylder både pigerne, kvinderne og også vælgerne at tage et ærligt opgør med de strukturelle årsager til, at de her problemer vokser i Danmark.
Det kræver, at vi tør tage et opgør med en udlændingepolitik, der i alt for mange år har svigtet vores land og svigtet danskerne. Tak for ordet.
Jamen nu var det fru Rosa Lunds egen formulering, at der er statsborgere, der ikke er blevet ordentligt integreret.
Hvorfor give statsborgerskab til mennesker, der ikke er ordentligt integreret, hvad end de lever op til nogle objektive krav?
Hvis de ikke er ordentligt integreret, hvorfor skal de så have dansk statsborgerskab?
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Vi tager også æresrelaterede forbrydelser ekstremt alvorligt, så alvorligt, at det for os er allervigtigst, at vi gør noget, der virker, altså gør noget ved det for at hindre æresrelaterede konflikter, forbrydelser, vold og undertrykkelse og for at straffe dem, som begår den type forbrydelser.
Vi var for et par år siden med til at indgå en flerårsaftale om politiet og anklagemyndigheden, og den aftale indeholdt jo faktisk en styrket indsats i forhold til vold i nære relationer, som de her æresrelaterede konflikter og undertrykkelse er en del af.
Så vi ser det bestemt ikke som en underprioritering, men jo tværtimod som en diskussion af, hvordan vi mest effektivt kommer problemet til livs.
Så vidt jeg husker, var det jo politiets indstilling.
Det var ikke, fordi der var nogen af os, der sagde, at nu skal vi ikke registrere det længere, men sådan som jeg forstår justitsministeren nu, er det jo, fordi de her tal ikke har været brugt i det konkrete efterforskningsarbejde, i politiets arbejde, for at forebygge, forhindre og retsforfølge i forhold til den her type forbrydelser.
Men det har nok været en vigtig og nødvendig registrering i mange år for at forstå problemets alvor, og for at vi alle sammen forstod, at det her sker.
Det sker desværre også i et meget større omfang, end vi har været klar over.
Men da vi indgik aftalen for nogle år siden og valgte at prioritere anderledes, var det jo faktisk, fordi vi var nået til et punkt, hvor det ikke bare handlede om at have viden, for vi ved, at det findes, og vi ved også, at det sker i et meget stort omfang.
Så det handlede i stedet for om at bruge midlerne til at forebygge, forhindre og retsforfølge i forhold til de her forbrydelser.
Derfor tror jeg, vi hælder til at stemme imod beslutningsforslaget.
Vi har sådan set ikke noget imod den her form for registrering, men hvis politiet siger, at det egentlig ikke er noget, de bruger i deres arbejde, så synes vi da egentlig, at man hellere skulle bruge tiden på at forebygge, forhindre, efterforske og retsforfølge i forhold til de her forbrydelser i stedet for at lave ammunition – det tror jeg godt jeg kan kalde det – til nogle partiers udlændingepolitik.
For hvis vi nu skal være helt ærlige, er det jo egentlig det, det handler om.
Det handler jo ikke om, hvad vi rent faktisk kan gøre for at hjælpe de her kvinder.
Det handler om, at vi kan få nogle data som ammunition for nogle partiers udlændingepolitik.
Så vil jeg også bare sige, at jeg jo faktisk synes, at vi har de data og har den viden.
Vi anerkender alle, at det her findes, men gør det, at jeg ændrer min udlændingepolitik?
Jeg mener stadig væk, at vi skal tage imod flygtninge.
Jeg mener stadig væk, at reglerne for statsborgerskab er for hårde osv. osv.
Det ændrer ikke ved min udlændingepolitik, men jeg har den viden, der skal til for at sige, at det her er et stort problem i Danmark, og det skal vi gøre noget ved.
Og jeg ser politiet og Justitsministeriets indstilling som udtryk for at sige, at nu ved vi, det findes.
Vi ved også, i hvilket omfang det findes.
Nu skal vi bruge kræfterne på at stoppe det.
Morten Bødskov (S), 2025-01-28:
Det hørte jeg ikke.
Men jeg vil da gerne prøve at gøre spørgeren klogere, hvis det kan lade sig gøre.
Jeg forstår oprigtigt ikke, at SF ikke synes, at det er godt, at vi kommer tættere på at rydde op i det uvæsen, som racisme er, også i nattelivet.
Så det er sådan set bare det, der er baggrunden for det.
Nu får de myndigheder, som sidder og træffer afgørelser om eksempelvis alkoholbevillinger, afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet.
Det synes jeg da er en udmærket konklusion på den debat, som jeg er helt enig i, og som der har været om det her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Sidste gang vi havde debatten om forslaget, fik jeg at vide, at det slet ikke var proportionalt, og at man ville komme med en anden ændring af restaurationsloven.
Der kom imidlertid aldrig et forslag, og nu står ministeren og siger, at man allerede kan det, som står i forslaget her.
Det er jeg helt ærligt lidt mystificeret over.
Hvad er det for en anderledes vurdering?
Altså, jeg er da glad, hvis man kan det, som vi gerne vil have her, men sådan var det bare ikke sidste gang, og der har ikke været nogen ændringer siden sidst.
Så jeg er bare en lille smule mystificeret, i forhold til hvad pokker der er sket.
Kan ministeren gøre mig klogere?
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Jeg har en tudse i halsen.
Den håber jeg bliver nede i halsen.
Tak for en god debat, og tak for de pæne ord om vores beslutningsforslag fra de partier, der kom med dem.
Også tak til de partier, som er forligsbundne på den ene eller den anden måde.
Jeg håber, at det her vil kunne blive bragt ind i nogle kommende forhandlinger på den ene eller den anden måde.
Det, der er behov for her, er mere gennemsigtighed.
Der er brug for mere gennemsigtighed i forhold til at kunne tracke den her stigning, som jeg går ud fra der er i antallet af æresrelaterede sager.
Det er ikke så åbent og så klart, som det var engang, og det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag, vi behandler i dag.
Rigspolitiets monitorering af æresrelaterede konflikter blev stoppet, og på den måde blev det jo så også sværere at monitorere omfanget af de her æresrelaterede konflikter.
Jeg er bange for, at det kommer til at bidrage til et endnu større mørketal og dermed også et dårligere informationsgrundlag for os i Folketinget.
For os i Danmarksdemokraterne var det her et punkt i et større udspil, som vi har bragt frem.
Vi har lanceret en 11-punktsplan mod negativ social kontrol, hvor vi bl.a. vil have ægteskaber med barnebrude straffet bagudrettet.
Vi vil have frataget imamerne deres vielsesmyndighed, hvis de har foretaget religiøse vielser af mindreårige.
Vi vil også have cementeret, at anerkendte trossamfund skal anerkende borgerlige skilsmisser.
Vi synes, det er vigtigt, at der er en øget overvågning og aflytning af de danske moskéer, fordi det er der, meget af den negative sociale kontrol foregår, og så vil vi også gerne have en exitstrategi for kvinder, der bryder ud af den negative sociale kontrol.
Det er bare nogle af de forslag, som vi har stillet i vores udspil.
Så har vi jo så også det her med, at vi vil have genindført registreringen af æresrelaterede sager hos politiet, som vi behandler i dag.
Undskyld for tudsen i min hals – jeg vil lige forkorte det lidt.
Tak – det er en Läkerol.
Tak for det.
Det er ærgerligt, at regeringen stemmer nej.
Når partier i regeringen selv bruger meget krudt på at slå sig op på vigtigheden af at bekæmpe negativ social kontrol, mener jeg ikke, det giver mening at stemme nej til et forslag som det her.
Men alt andet lige vil jeg sige tak for debatten, også på trods af lidt hosten heroppe på talerstolen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Tak for ordet.
Sidste gang vi diskuterede det her forslag, var det også en socialdemokratisk erhvervsminister; det var bare en anden minister.
Han sagde dengang: Vi kan ikke støtte forslaget.
Så det havde jeg egentlig heller ikke forventet at ministeren ville gøre i dag.
Men der sagde han, at man påtænkte at lave en anden ændring af restaurationsloven.
Den kom så aldrig.
Men sidst vi havde debatten, ville man komme med et forslag.
Så hvad er der sket i mellemtiden?
må jeg bare lige spørge.
Lars Aagaard (M), 2025-01-29:
Nu tror jeg, at nordboerne syntes, det var en fest at sejle med vinden til England.
Så jeg er ikke sikker på, de syntes, det var så dårlig en begivenhed igen.
Jeg tror, det var englænderne, der havde et problem med det, men lad det nu ligge.
Til spørgeren vil jeg sige: Prøv nu lige at høre, hvad virkeligheden er.
De gennemsnitlige elpriser falder, i takt med at vi får mere vedvarende energi ind i systemet.
Borgerne får nu øgede muligheder for at købe et fastprisprodukt.
Ligesom vi kan få et realkreditlån med fast rente, kan vi også få et elprodukt, hvor prisen er låst fast i en periode.
Det kan virksomheder også.
Det er et valg, de kan træffe.
Det, spørgerens parti til gengæld tilbyder, er jo en ren fatamorgana.
I har gudhjælpemig foreslået, at vi skal løse det her ved at købe et lukket, skrottet atomkraftværk, der står i et land, som ikke vil tillade, at man producerer strøm.
Goddag mand!
Peter Kofod (DF), 2025-01-29:
Jeg synes, det er dejligt, at man kan mærke klimaministeren i rummet, og at regeringen faktisk mener noget om det her – jeg er så bare uenig i det hele.
Det er noget, der i den grad er frygteligt for klimaet og frygteligt for tyskerne, at man er ved at lukke god, sikker, stabil, billig, klimavenlig atomkraft ned.
Det er da frygteligt.
Det, tyskerne er ude i, er en national katastrofe.
Jeg vil spørge ministeren om noget andet.
Ministeren siger, at det er et fatamorgana, jeg står og repræsenterer.
Sludder og vrøvl.
Prissedlen på regeringens energipolitik, er, hvis man skal tro KPMG, 1.600 mia. kr. frem til 2050 for at indfri klimamålene – 1.600 mia. kr.
Det er da et rent fatamorgana.
Det projekt, som den her regering har kastet os ud i, viderefører et projekt, der så skal bruges 1.600 mia. kr. til frem mod 2050.
Jeg sad lige og regnede på det nede i salen, og for det beløb vil man i nutidskroner kunne finansiere driften af dansk politi et helt år omkring 115 gange.
Det er det projekt, som den her regering kaster os ud i for at få grøn strøm eller nå de mål, man har, i 2050.
Det er da dybt uansvarligt.
Den her energipolitik, den her klimapolitik er kørt fuldstændig af sporet og bør gentænkes.
Lars Aagaard (M), 2025-01-29:
Det er jeg selv sagt helt uenig i.
Spørgeren skulle måske prøve at sætte sig ind i, hvor meget vi i forvejen investerer i energiområdet.
Det er jo ikke sådan, at det er 0 kr. over for mange kroner.
Igen vil jeg sige, at det fatamorgana, spørgeren repræsenterer, er at købe et lukket atomkraftanlæg – et lukket anlæg – i et land, der ikke vil tillade, at det kan producere strøm.
Det er virkelig et spændende forslag, som jo kun vil ramme danskerne på pengepungen, for vi vil så i givet fald skulle købe noget, der ikke får lov at producere strøm, og hvordan det kan give lave elpriser, gad jeg godt vide.
Peter Kofod (DF), 2025-01-29:
Tak for den besvarelse.
Altså, de her enormt høje svingninger – og jeg hører endda i klimaministerens svar, at vi kan se frem til endnu større svingninger i prisen i fremtiden – er jo noget, der i den grad er med til at presse husholdningerne.
Så sent som i den her uge har jeg besøgt en mellemstor virksomhed i Jylland, i øvrigt sammen med en af ministerens kollegaer, og noget af det helt centrale, de peger på, er de her meget, meget store svingninger i energipriserne.
Den ustabilitet, der er omkring priserne, er med til at forringe deres konkurrenceevne, for man kan ikke planlægge produktion.
Man er nødt til at gennemføre produktion.
Man kan ikke stoppe en maskine, et stort produktionsapparat, når prisen pludselig bliver høj og det bliver for dyrt at producere.
Ikke alene er der jo ustabiliteten i det, men der er jo også det spørgsmål, man må stille sig selv om, om man på et eller andet tidspunkt ryger ind i en mangeltilstand.
Altså, det er jo et spørgsmål om udbud og efterspørgsel, og når prisen er så høj, er det, fordi der er mange, der skal bruge energi, og energikilderne ikke er der.
Jeg synes, det er vildt, at vi er i den situation.
At der ikke er mere stabilitet i vores energiforsyning, er da et kæmpeproblem.
Altså, sidst danskerne eller nordboerne var så følsomme over for vinden, var, da vi skulle en tur til England under vikingetiden.
Dér var vi afhængige af vind, og det er så her, vi er nogle 100 år efter, hvor vi står i samme situation.
Det synes jeg simpelt hen er for dårligt, men jeg vil stille ministeren et konkret spørgsmål, for det her kan vi jo godt være uenige om: Kan vi gøre noget ved elafgifterne i fremtiden?
Er det regeringens politik, så man i hvert fald kan dreje på dét håndtag og få lidt mere?
Lars Aagaard (M), 2025-01-29:
Det er nu under halvanden måned siden, vi stod her i salen, og spørgeren stillede det samme spørgsmål.
Vi får se, om nummer to i rækken er god.
Der er vist historisk set fortilfælde for, at det ikke er nogen succes, men lad os prøve.
Siden vi stod her sidst, har et bredt flertal i Folketinget inklusive DF indgået en politisk aftale om hurtig og mere effektiv udbygning af elnettet.
Det understøtter elektrificering, som netop er nøglen til at sikre lave forbrugerpriser.
I den periode, der er gået, siden vi var sammen sidst, er der kun fem lande i EU, som har haft lavere gennemsnitspriser end Danmark, og spørgeren har ret i, at elprisen går op og ned.
Markedspriserne på el viser, at den rå elpris i 2024 i gennemsnit var 53 øre pr. kWh.
Det er en smule lavere end i 2023, hvor prisen var 63 øre, og det er væsentlig lavere end i 2022, hvor den var 1 kr. og 60 øre.
Samtidig fylder vedvarende energi historisk meget i vores energiforsyning.
Man kan derfor ikke konkludere, at elprisen generelt er høj, fordi den er høj i nogle enkelte timer.
Man bliver nødt til at hæve blikket og se på, hvad der sker hele året.
Ved at øge andelen af vind og sol i systemet bliver vi mindre afhængige af dyre kilder som kul og gas.
Den grønne omstilling presser i gennemsnit elprisen nedad, men så er det rigtigt, at vi skal vænne os til, at elprisen kommer til at svinge mere.
Man kunne sådan sige lidt firkantet, at vi har et valg imellem et system med stabile høje priser eller et system med svingende, men i gennemsnit lave priser.
I slutningen af 2024 har vi, som jeg også nævnte sidst, sammen med et flertal i Folketinget vedtaget at implementere den seneste europæiske elmarkedsreform.
Det betyder bl.a., at forbrugeren nu får ret til at kunne indgå fastpriskontrakter.
Forbrugerne kan således frit vælge at købe et årsabonnement, hvor prisen ligger fast, og dermed jo selv vælge, om de vil have gennemsnitligt højere priser og så i stedet stabile.
Peter Kofod (DF), 2025-01-29:
Tak for det.
Jeg læser som sagt spørgsmålet højt: Hvilke initiativer vil ministeren tage for at modvirke de gentagne høje elpriser?
Jeg ser frem til et svar.
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
Jeg vil gerne rose hr. Anders Kronborg faktisk for at være ekstremt meget på bolden i forhold til de bekymringer, der er i det område, hvor hr. Anders Kronborg også bor.
Så det skal man bestemt ikke tage fejl af.
Så i forhold til jægerforbundet vil jeg sige, at vi jo også har et Vildtforvaltningsråd, som er kommet med nogle anbefalinger, og det har jeg også bedt om en meget, meget hurtig status på, altså hvor langt vi er i forhold til det.
Så er der spørgsmålet om, hvornår vi kan begynde at regulere dem ved jagt, i forhold til hvornår man har en levedygtig bestand.
Så er vi tilbage i det der spor med, om vi skal se Jylland som del af Danmark, eller om vi dog ikke kan se det som en del af et større perspektiv, i forhold til hvad der skal til, for at de her bestande er levedygtige, og hvornår må vi regulere dem.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Tak for det, og tak til ministeren for at komme ned og svare på spørgsmålet her.
Jeg tillader mig til sidst her lige at spørge ministeren, hvad han umiddelbart tænker om den henvendelse, som jeg ved der er sendt fra Danmarks Jægerforbund om at lave en decideret jagtperiode for ulven for at hjælpe med at få reguleret, også i betragtning af at bestanden er eksploderet i forhold til de første beregninger, der sagde, at man måske vil have 50 nu, og man ligger nok allerede på omkring 80.
Lars Aagaard (M), 2025-01-29:
Men helt fundamentalt er de investeringer, vi snakker om, det, der giver os sikkerhed, og det, der giver os lave energiregninger fremadrettet; det er derfor, de er nødvendige.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at CO 2 -afgiften på henholdsvis landbruget og fiskeriet kan påvirke op imod 1.100 arbejdspladser?
Og jeg beklager, at der er en skrivefejl; det er i Hanstholm, ikke i Hirtshals.
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-29:
Dengang et stort flertal i Folketinget vedtog den her grønne skattereform, var det jo en aftale, der gik på, at alle sektorer skal bidrage til at reducere vores CO 2 -udledning.
Det blev det her store flertal i Folketinget enige om, og det besluttede man, og det var derfor, man så også besluttede at få en langsommere indfasning de steder, hvor man er i en særlig udsat position, og at man indførte med nogle kompensationsmuligheder.
Jeg kan jo ikke trylle det væk, og det er jo en holdning, eller hvad skal man sige, et synspunkt og en aftale, som er stemt igennem af et meget stort flertal i Folketinget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Arh, men man bliver simpelt hen træt af at høre på den der cyklen rundt om »vi prøver at afbøde« og »vi anerkender, det får lidt konsekvenser«.
Det får voldsomme konsekvenser, det her.
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-29:
Det var et stort flertal – det er jeg nødt til at holde fast i – i Folketinget, der vedtog det her og dengang besluttede, at måden, man så skulle prøve at afbøde nogle af de negative konsekvenser, som vi taler om her i eftermiddag, på, bl.a. var med de her puljer.
Men derudover var den måde, man også ville prøve at afbøde nogle af konsekvenserne på, at lave en langsommere indfasning.
For egentlig er den fuldt indfasede CO 2 -afgift jo på 750 kr. pr. t CO 2 , hvor man jo her starter med en noget lavere afgift på 350 kr. pr. t, som så stiger med 80 kr. i årene, der kommer.
Det er kombinationen af den langsommere indfasning og puljerne på 100 mio. kr. om året her de første par år, som er det, der skal afbøde de store negative effekter.
Men jeg afviser ikke, at det her stiller fiskere i en vanskelig situation.
Derfor er jeg selvfølgelig også optaget af, at vi får de her kompensationsmidler ud at virke.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Tak for det.
Ministeren er simpelt hen nødt til at erkende og være ærlig og sige, at da det her blev indført af et meget bredt flertal, som ministeren hele tiden henviser til, var der ikke en eneste i det flertal, der tænkte sig om og var klar over, hvor store konsekvenser det her vil få, når man ikke har tiden til at udvikle et alternativt brændstof til diesel.
Og der er ikke et alternativ, og det kommer ikke i morgen, og det kommer ikke i næste uge.
Så bliver der er nævnt, at der er afsat 100 mio. kr. til at kompensere.
100 mio. kr. til at kompensere er ikke i nærheden af at kunne dække noget som helst her.
Ministeren ved også godt, at jeg har nævnt en lille bikonsekvens af det her, og det er, at den enkelte fisker nu går ned i løn.
Hver enkelt fisker bliver straffet af det her.
Arbejdspladserne inde på land betaler i forvejen deres egne CO 2 -afgifter, men nu bliver de så straffet, fordi fiskeriet også skal have en, uden at man har et alternativ.
Kan ministeren slet ikke se, at det her er helt hen i vejret, og at man er nødt til at gøre noget nu?
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-29:
Det er ikke et spørgsmål om, at noget skal køre i karrusel i regeringen.
Det er et arbejde, der pågår hos ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri, om at få den her pulje ud at virke, og det er regeringen selvfølgelig optaget af samlet set.
Det er jo derfor, man har afsat de her midler i sådan en pulje.
Men for at svare på det sidste, ordføreren spørger til, altså om jeg kan fjerne det med et pennestrøg, vil jeg sige, at det er et meget stort og bredt flertal i Folketinget, der har vedtaget den her CO 2 -afgift og lovgivet omkring den, og det kan en minister jo ikke få til at gå væk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
Hvis man bor i Nordjylland og hører ministeren sige nu, at jeg godt nok er bekymret, men at det er en anden minister, så kan man så sige, at så bliver det tidligst i næste uge, jeg kan stille den minister et spørgsmål, som så rent lyksaligt kan kaste mig videre til ministeren for grøn trepart, som nok vil sige, at det er en afgift, og at så er det tilbage til skatteministeren.
Så er jeg igen inde i det her regeringsloop.
Tilbage til virkeligheden.
1.100 mennesker står og frygter for at miste deres job i den ene by.
Nu snakker vi ikke om resten af fiskeriet.
Vi snakker ikke om FF i Skagen, og vi snakker ikke om alle de andre frygtelige ting, der kan ske med beskæftigelsen generelt i Nordjylland.
Vi snakker om de her 1.100, som kunne løses med et pennestrøg.
Lige så let som vi indførte den her afgift den 1. januar, kan vi jo sætte den i bero eller stoppe den, indtil man har fundet en løsning.
Er ministeren villig til med et pennestrøg at sætte den i bero, eller skal de bare leve med konsekvenserne?
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-29:
Jeg er bestemt ikke ligeglad med nordjyske arbejdspladser, og jeg er for så vidt enig i, at isoleret set rammer CO 2 -afgiften fiskeriet hårdt.
Det er derfor, man har aftalt den her pulje på 100 mio. kr. i år og 100 mio. kr. næste år, og så falder puljens størrelse så.
Det er jo, fordi den skal prøve at afbøde noget af den effekt, som der er fra den CO 2 -afgift, der ellers rammer fiskerierhvervet.
Det er et andet ministerium, der har til opgave at udmønte den pulje; det er ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri, som står for den del af opgaven.