Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-27:
Gennem årene er reglerne for indfødsret blevet strammet igen og igen.
For mange mennesker er det i dag ikke bare svært, men nærmest et uoverkommeligt forhindringsløb at opnå dansk statsborgerskab.
Derfor mener vi i Alternativet heller ikke, at dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning.
Tværtimod indføres med forslaget yderligere stramninger, der skaber endnu flere barrierer for dem, der ønsker officielt at blive en del af det danske fællesskab.
Med lovforslaget hæves førstegangsgebyret for ansøgning om dansk statsborgerskab fra 4.000 til 6.000 kr.
Ministeriet vurderer, at denne stigning ikke vil afskære ansøgere i praksis, men ligesom der påpeges i høringssvarene, savner jeg også en redegørelse for, hvilke faktuelle oplysninger der ligger til grund for denne vurdering.
Samtidig fastholdes gebyret på 4.000 kr. for unge, der er født i Danmark eller indrejst før det fyldte 8. år, hvis de søger, inden de bliver 25.
Dette skal tydeliggøre, at unge, der er født eller opvokset i Danmark, skal have en lempeligere adgang til statsborgerskab, men ligesom flere høringssvar mener vi i Alternativet ikke, at fastholdelsen af gebyret på 4.000 kr. kan betragtes som en lempelse af adgangen til statsborgerskab.
De nuværende krav til statsborgerskab er allerede meget skrappe, og processen er både tidskrævende og fremmedgørende for de unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark.
Særlig beskæftigelseskravet, som vi jo har debatteret mange gange herinde, og som kræver 3½ års fuldtidsarbejde inden for de seneste 4 år, er en stor forhindring for, at unge mennesker kan opnå dansk statsborgerskab.
Så hvis man reelt ønsker at lempe adgangen for unge, burde beskæftigelseskravet fjernes, og efter Alternativets mening burde der slet ikke være et gebyr for unge mennesker under 25, når de ansøger om statsborgerskab.
FN's Handicapkonvention forpligter Danmark til at sikre, at personer med handicap har ret til statsborgerskab på lige fod med andre.
Det indebærer, at der skal dispenseres fra kravene, hvis en ansøger har en varig funktionsnedsættelse og ikke har realistisk mulighed for at opfylde kravene.
Alligevel viser tal fra 2023, at kun omkring 6 pct. af de ansøgere med langvarige funktionsnedsættelser, der har ansøgt om dispensation, og hvis sag er blevet forelagt for Folketingets Indfødsretsudvalg, faktisk fik dispensation.
Og når ansøgere med funktionsnedsættelse får afslag på dispensation uden begrundelse, er det umuligt at vurdere, hvad der kræves for at ændre afgørelsen.
Det betyder, at personer med handicap ofte må indsende flere ansøgninger end andre for at opnå statsborgerskab.
Samtidig har mennesker med større psykiske eller fysiske handicap generelt en lavere indkomst, hvilket gør indførelsen af det her gebyr særligt belastende.
Så kombinationen af økonomiske udfordringer og den manglende gennemsigtighed i Indfødsretsudvalgets beslutninger kan i praksis blive en reel barriere for personer med handicap til at opnå dansk statsborgerskab.
Vi ser dog positivt på den del af forslaget, der handler om personer, der har mistet deres danske statsborgerskab, og, som afledt konsekvens, deres unionsborgerskab før 1. september 2015.
Jeg kan bekræfte, at vi ligesom flere andre ordførere også godt kan bakke op om – så DF's ordfører ikke behøver at komme op og stille mig spørgsmålet – en opdeling af lovforslaget, og det håber vi på at kunne få flertal for.
Så overordnet set kan Alternativet ikke stemme for det fulde lovforslag, men hvis vi deler det op, kan vi selvfølgelig godt stemme for den del om det EU-retlige.
Tak for ordet.