runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Det ved ordføreren jo godt.
Det her er et område, hvor det, der på papiret kan virke som en enkel og afbureaukratiserende øvelse, faktisk kræver en ganske stor finansiering, og det er jo også en del af den diskussion, vi må have med hinanden.
Man kan have mange gode intentioner, men man skal jo så også – i hvert fald i de tilfælde, hvor det kræver finansiering – have finansieringen med.
Så jeg er meget, meget stor tilhænger af, at vi skal handle på det alle de steder, hvor vi kan finde nogle greb, som afbureaukratiserer, som gør sagsbehandlingen enklere for kommunerne og jo vigtigst af alt: gør hverdagen lettere for borgerne; hvor vi kan sikre en større tryghed i forhold til den bevilgede hjælp og kan gøre op med de steder, hvor folk falder imellem stolene eller ender som kastebolde.
Det er bare ikke helt nemt, og det tror jeg også vi alle sammen ved, og derfor er jeg glad for forpligtelsen herfra.
Og diskussionen om afbureaukratisering er jo helt klart en overskrift, jeg kun kan nikke glad til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-23:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Noget af det, som jeg synes regeringen har slået sig op på, og som jeg også synes det er rigtigt at slå sig op på, er afbureaukratisering.
Det giver så god mening at begynde at tage fat i nogle af de der bureaukratiske regler, som vi alle sammen godt kan få øje på, og som er paradokser i vores hverdag, og i særdeleshed giver det mening at tage fat i afbureaukratiseringen der, hvor borgerne mærker det i praksis, som f.eks. Daniel, som jeg allerede har præsenteret ministeren for: det paradoks, at man får nej til den rigtige løsning og ved, og at man kan gå hen at blive en rigtig, rigtig dyr samfundsborger på den længere bane.
Vil ministeren være med til at tage initiativ til, at vi får bureaukratiet nedbrudt på lige præcis de her områder, sådan at resortområderne bliver nødt til at skulle samarbejde om den rigtige løsning, og så vi også indregner de dynamiske effekter, der er forbundet med at gøre det rigtige på det rigtige tidspunkt?
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Nu skal det jo ikke blive en lang historisk diskussion, men Dansk Folkeparti holdt dog en regering ved magten, hvor et af regeringspartierne ville have minusvækst i det offentlige forbrug, et andet ville have nulvækst, og man havde de diskussioner løbende.
Og i regi af det ligger der ganske mange diskussioner, som jeg vil se frem til at have med partierne.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Nu er Dansk Folkeparti jo aldrig gået til forhandlinger med ønske om minusvækst overhovedet, så hvis man tænker tilbage på, hvad der skulle være af offentlig vækst, så tror jeg nok, at vi lå lidt højere i forhold til Socialdemokratiet – men lad det nu være.
Det, jeg mener, er jo, kære minister, at det kan borgerne ikke mærke.
De kan jo bare se nu, at i nogle af kommunernes spareforslag er BPA-ordningens 95, stk. 3, faktisk udgået, altså at kvalitetsstandarder og serviceniveauer ikke følger med i forhold til det, ministeren siger fra talerstolen.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Jamen jeg må sige til Dansk Folkepartis ordfører, som jeg jo kun kender som ekstremt engageret i den her diskussion, at det er forkert at tegne et billede af, at der ingenting sker.
For f.eks. diskussionen omkring både serviceniveau, men også sagsbehandlingstider hænger jo meget tæt sammen med, hvad det er for en økonomi, kommunerne har, og hvad er det for en bund, vi lægger under vores lokale velfærd.
Og her har den her regering jo fra første færd med begge de økonomiaftaler, vi har indgået med kommunerne indtil videre, sikret et løft på samlet set over 3 mia. kr. for at sørge for, at der er en bund under vores velfærd derude til gavn for også det specialiserede socialområde, som jo er et af de områder, der har presset kommunerne.
Så det her med at tegne et billede af, at der ikke er sket noget, er simpelt hen ikke rigtigt, for der er sket noget meget grundlæggende, nemlig at man har fået en regering, der insisterer på at holde hånden under vores lokale velfærd, så der er en bund.
Og jeg glæder mig jo meget til, at Dansk Folkeparti får mulighed for at stemme for en velfærdslov, der forpligter også en kommende regering, hvis regeringsmagten skulle skifte.
Det manglede jo, da Dansk Folkeparti sidst holdt en regering ved magten.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Vi kommer til at have flere debatter på det her område, men vi ser da frem til, at ministeren indkalder alle Folketingets partier til forhandlinger.
Min bekymring er jo blot tidsperspektivet, for jeg mener helt præcist, at der er brug for handling nu, og at man sagtens kan handle på noget nu, f.eks. netop i forhold til retssikkerhedsproblematikken.
Min bekymring går på, at man bliver ved med at skubbe det her ud og så ikke får handlet på det.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om tidsperspektivet.
Nu siger ministeren, at ministeren vil indkalde til møde efter sommerferien.
Altså, det er jo et vidt begreb.
Kan ministeren komme det lidt nærmere end det?
Hvornår påtænker ministeren, at vi har en aftale om en reform på det her område?
Altså, hvad er tidsperspektivet?
Når vi simpelt hen bare at komme over et valg igen, inden vi ser konkret handling på det her område?
Nu rejser formanden sig, så jeg sætter mig.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Der kan sagtens spares i det offentlige, sagtens.
Og ja, det kan sagtens være, at der bliver mere ulighed, det anerkender vi sådan set, og det er vi sådan set heller ikke så bange for, for det kommer selvfølgelig an på, hvordan du definerer og kigger på ulighed, for det behøver ikke nødvendigvis at være noget skidt.
Hvis naboen bliver rigere, er det jo ikke nødvendigvis sådan, at jeg bliver fattigere, men uligheden stiger.
Dansk Folkeparti har en socialistisk økonomisk politik, mens Nye Borgerlige har en borgerlig økonomisk politik.
Men jo, selvfølgelig er det her en af de ting, som der skal være råd til.
Og hvis man gennemfører den model, som vi har her, har man også langt bedre styr på, hvad pengene går til, i stedet for at de kanaliseres ud i kommunerne, som det sker i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Ja, og vi taler jo også om, hvordan vi kan sikre, at mennesker med handicap får hjælpemidler, også inden de starter på deres arbejde, og der vil Nye Borgerlige jo nedlægge jobcentrene i forhold til den del.
Men min bekymring går netop på den økonomiske politik i forhold til at sikre, at der er midler til en ordentlig velfærd.
Og i forhold til Nye Borgerliges økonomiske politik kan jeg bare konstatere, at der jo er flere eksperter, der har været ude at sige, at man vil skabe mere ulighed, og det skaber jo bekymring i forhold til netop at sikre at få et ordentligt velfærdssamfund.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Tusind tak, og tak for spørgsmålet.
Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige kan blive enige om rigtig mange ting, men på den økonomiske politik er der klar og tydelig forskel, for Dansk Folkeparti har en socialdemokratisk økonomisk politik, og Nye Borgerlige har en borgerlig økonomisk politik.
Det her handler grundlæggende set om at sikre, at pengene går til de rigtige steder, og på nuværende tidspunkt kan vi finde rigtig mange steder.
Jeg er ret sikker på, at eksempelvis Dansk Folkeparti også er enige med os i, at de her godt 33 mia. kr. årligt til forfejlet ikkevestlig indvandring kunne vi godt bruge bedre.
Og der er rigtig mange eksempler på, hvordan man også kan gøre den offentlige sektor mindre og så sikre vækst og velstand.
Med vores økonomiske politik vil Danmark generelt vækste og blive rigere, og selvfølgelig skal der være råd til at sikre nogle af de mest udsatte i vores samfund den rigtige hjælp.
Det er jo lige præcis noget af det, vi taler om her.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Det her handler jo også om holdninger, altså i forhold til om man har den holdning, at man skal have lige muligheder, uanset om man er mand eller kvinde.
Det er simpelt hen vores holdning i Dansk Folkeparti, at det skal man.
I forhold til forsøgsordninger var det jo kompromiset, vi kunne komme igennem med, fordi man ikke ville lave en permanent psykologordning i forhold til mændene, men kun for kvinderne.
Altså, skal jeg bare forstå det sådan, at regeringens holdning så er, at man på grund af manglende viden ikke vil give kønnene lige muligheder?
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Tak for det.
Jamen det lovforslag, som ordføreren omtaler, og som handlede om at indføre ret til psykologhjælp på kvindekrisecentrene, kom jo netop på ryggen af en forsøgsordning med netop det.
Altså, det er jo den parallelitet, der er i det her.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Tak for det.
Altså, ligestilling handler jo også om at give lige muligheder.
Og ja, vi er med i den aftale, og vi fik sammen med Venstre kæmpet en forsøgsordning igennem, fordi vi tidligere havde været vidne til, at regeringen havde fremsat et lovforslag, som igen ikke skabte ligestilling på området, men hvor man ville tilbyde kvinder og deres børn psykologhjælp, men ikke mændene.
Det ser vi desværre også på det her område.
Når vi kigger på servicelovens § 109, står der jo, at kommunalbestyrelsen skal tilbyde midlertidigt ophold i boformer til kvinder, som har været udsat for vold, trusler om vold eller tilsvarende kriser i relation til familie- og samlivsforhold.
Kvinderne kan være ledsaget af børn, og de modtager under opholdet omsorgsstøtte.
Det, vi beder om, er sådan set bare at ligestille den paragraf, altså simpelt hen sikre, at man har lige muligheder for hjælp uanset køn.
Vi ønsker ikke, at det her skal være en kønskamp.
Det ser vi desværre ofte at det bliver på området, men det handler om, at der skal være lige muligheder for hjælp og støtte.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Jeg tror altså også, at det er lidt for firkantet at sætte det op sådan og sige, at nogle kommuner ikke kan løfte den her opgave.
Altså, der bliver afgjort ganske mange sager i ganske mange kommuner – eller ikke ganske mange kommuner, men alle kommuner, for dem har vi jo 98 af, og det ligger fast, indtil nogen foreslår en ny struktur.
Men der bliver truffet ganske mange afgørelser og også i ganske svære, komplekse sager hver eneste dag, og så er det rigtigt, at vi kan se, at der er nogle kommuner, der har problemer, når ting bliver påklaget i Ankestyrelsen.
Vi er også i gang med at prøve at få et bedre indblik i, hvor mange sager de har i alt, for at få en større klarhed om, hvad det siger om et generelt problem i kommunen, og selvfølgelig skal vi være optaget af det, men jeg mener også, at vi har brug for den strukturelle diskussion af, om vi har den rette indretning af området.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
Jeg prøver lige at omformulere spørgsmålet.
Det, jeg egentlig bare mener med det, er, at vi har de her udfordringer og vi har det her kommunelotteri.
Der er bare nogle kommuner, der åbenbart ikke kan finde ud af at løfte den her opgave, og det er jo rigtig ærgerligt, specielt fordi jeg da har den tro, at kommunerne gerne vil.
Og vi er jo enige, Socialdemokratiet og Venstre, om, at vi også skal hylde det kommunale selvstyre, og at der skal være plads til forskellighed.
Men ministeren nævnte ved det foregående spørgsmål, jeg stillede ministeren, netop det her med ensartetheden, og jeg fik ikke noget helt klart svar på, hvordan vi så sikrer, at der både er en ensartethed, at der er en ordentlig service, og at der er en kvalitet, hvor der er styr på retssikkerheden, samtidig med at der skal være plads til forskellighed.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Tak for det.
Jeg tror, at den diskussion, der kommer til at være, når vi snakker sådan det mere strukturelle i forlængelse af evalueringen af det specialiserede socialområde, i høj grad også handler om, om man har den rette faglige viden til at lave den rigtige individuelle vurdering, i forhold til hvad det er for en hjælp, der skal gives, og om vi samlet set som samfund har de rette tilbud.
Det er både tilbud i klassisk forstand, men det er jo også de matrikelløse tilbud, som handler om at have nogle faglige miljøer, der sikrer, at vi har viden på et højt nok fagligt niveau, som man så skal kunne trække på, og så skal man som kommune i øvrigt vide, hvor ens egne kompetencer stopper og slutter.
Så det er jo en diskussion, der ligger ud over der, hvor taskforcen kan rykke ud.
Det er en mere strukturel diskussion, der ligger i forbindelse med evalueringen af det specialiserede socialområde.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
Tak for ordet, formand.
I Odense Kommune har vi haft konstante budgetoverskridelser på hele det specialiserede socialområde, og i den forbindelse hidkaldte vi så den her taskforce under Socialstyrelsen.
Det er jo netop det, vi egentlig står og diskuterer her i dag, altså om den enkelte kommune hidkalder hjælp landspolitisk herindefra.
Så mit spørgsmål er egentlig bare helt simpelt: Hvordan vil ministeren sikre, at flere kommuner både anerkender, at de har en udfordring, og tør at råbe om hjælp til det herindefra?
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Jamen jeg synes da bestemt, at vi skal have ambitionen om at gøre det bedre på det her område, og at der er noget grundlæggende strukturelt i forhold til at sørge for, at der er den rette viden, så man overhovedet kan lave den rigtige vurdering og træffe den rigtige beslutning – og i øvrigt træffe den første gang.
Det er jo det, som jeg mener bør være det, vi alle sammen stræber efter, altså at kommunerne er i stand til at træffe den rigtige vurdering, som er rigtig for den konkrete borgere i det rigtige tilfælde første gang.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Jamen det efterlader jo et voldsomt paradoks.
For når vi ved, at der er kæmpestore forskelle på, om man skal vente i 3 uger eller 6 måneder som minimum på at få det hjælpemiddel, der er behov for, så står det i vejen for, at man kan fortsætte det liv.
Det kan stå i vejen for, at forældrene kan få deres nattesøvn; det kan stå i vejen for, at man kan komme i uddannelse eller man komme i beskæftigelse.
Og det er jo det, vi ligesom er enige om her, nemlig at sige, at der er en række dynamiske effekter af, at folk får deres hjælpemidler i rette tid.
Så der er et paradoks her.
Det håber jeg at vi kan komme nærmere, når vi skal ind i forhandlingerne.
Jeg vil bare gerne gøre det tydeligt, at det er det, som SF tager med.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Jamen jeg synes faktisk, at jeg har prøvet at svare på det her ved at sige, at vi jo har et kommunalt selvstyre, og at der er mulighed for at fastsætte nogle forskellige serviceniveauer i vores kommuner.
Det er vejledende serviceniveauer.
Og det er jo også vigtigt at sige, at det jo er udtryk for den enkelte kommunalbestyrelses prioriteringer.
Det kan man så have en diskussion om lokalt, altså om man synes, at det er de rette prioriteringer, man laver, men det betyder jo ikke, at sagerne på det område ikke skal vurderes ud fra en konkret og individuel vurdering, og det er jo derfor, det også er nogle vejledende serviceniveauer.
Så med det sagt vil jeg jo gerne gentage, hvad jeg sagde før.
Jeg mener, at der er et problem, hvis forskellene bliver for store kommunerne imellem, og derfor er jeg også optaget af det.
Men det helt faktuelle i det er jo, at der inden for lovgivningen kan være kommunale forskelle, og det er jo også en del af det lokale demokrati, at man dér diskuterer, om man synes, at man har den rette balance i forhold til sin lokale velfærd.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Tak til Nye Borgerlige for talen.
Så vidt jeg har forstået, vil man give over 100 mia. kr. i skattelettelser, men vi skulle jo gerne have et velfærdssamfund, hvor der netop skal være råd til at yde mennesker med handicap og andre, der har brug for hjælp, hjælp.
Så hvordan kommer det til at hænge sammen i praksis, hvis det er sådan, at man får gennemført Nye Borgerliges økonomiske politik?
Vil der ikke mangle noget i forhold til at hjælpe nogle af de mest sårbare og nogle af de mest udsatte, herunder mennesker med handicap?
Vil der være råd til det?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Tak for det.
Tak for den her debat, vi har haft i dag.
Jeg vil sige, at jeg jo synes, det er rigtig dejligt at høre regeringens positive tilkendegivelser, og at man er enig i, at der er noget her, vi simpelt hen ikke gør godt nok.
Jeg har også hørt både sundhedsministeren og beskæftigelsesministeren anerkende, at der er ting, vi skal have kigget på, i forhold til at vi ikke får skabt flere negative konsekvenser af en afgørelse, der går i vejen for, at man kan passe sin uddannelse eller et job.
Det kan også have et negativt udfald for den sundhed, man har.
Jeg mangler stadig væk en afklaring fra socialministeren i forhold til kommunelotteriet.
Den store forskel, der er i kommunerne, i forhold til hvilket hjælpemiddel den pågældende borger kan få tilkendt, herunder i øvrigt også ventetiderne.
Der vil jeg gerne høre, om ministeren mener, at de vurderinger så er baseret på en faglig viden, eller om det er ud fra en økonomisk betragtning – og er det i virkeligheden godt nok?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-23:
Det vigtige er, at vi får skabt en sammenhæng i det hele, som sikrer, at de unge mennesker, vi her taler om, har de samme vilkår som deres jævnaldrende, som ikke har handicap.
Og jeg udelukker ikke noget på forhånd.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Jeg ser absolut også frem til de forhandlinger, der forhåbentlig kommer, og jeg er i øvrigt også rigtig glad for at høre fra nogle af ministrene her, at de er klar over, at der er en problematik, som skal klares, også tværsektorielt, og derfor vil jeg gerne spørge De Radikale, om De Radikale vil være med til, at vi arbejder med kommunernes tilkendelsespraksis, der i dag medfører meget store individuelle forskelle, i forhold til hvilket hjælpemiddel man kan få, og i virkeligheden også medfører meget store forskelle i sagsbehandlingstider, der netop kommer til at sætte en stopper for, at man kan komme i uddannelse og i job.
Er det noget, Det Radikale Venstre vil arbejde konkret med?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-23:
Jeg kan høre på ordføreren, at ordføreren også er optaget af uddannelse og beskæftigelse, og det er jeg glad for.
Jo, det er selvfølgelig vigtigt, at også unge med handicap kan få en uddannelse og kan få et job og dermed være med til at bidrage til både at få et godt liv selv, men også til at bidrage til samfundet.
Der er ingen grund til at vente på det hele.
Når jeg siger det i den sammenhæng, er det, fordi jeg tror, vi skal se på det samlet set, altså hvordan vi bygger et system op, som har borgeren i centrum, og som ikke kigger ned i siloerne hver gang.
Det er det, der er min pointe i det her, og jeg udelukker ingen handlinger på forhånd.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Åh, det er så svært, formand.
Jeg tænker, at det er mig, der taler nu.
Tak til ordføreren.
Jeg vil først lige gøre ordføreren opmærksom på, at selve evalueringen om specialiseret socialområde jo ikke er omfattet af hjælpemiddelområdet.
Så det, at vi har den debat i dag, er jo med til at afklare nogle helt specifikke udfordringer, som har negative konsekvenser for mange andre områder.
Jeg ved jo godt, at Radikale Venstre er glade for uddannelse og beskæftigelse, så hvad tænker ordføreren om, at kun 66 pct. af unge mennesker, 18-årige, med handicap er i uddannelse – kun 66 pct. – og at det kun er 58 pct. af mennesker med handicap, der er i reel beskæftigelse?
Er det godt nok, og skulle vi ikke tage at komme i gang med at gøre noget, så vi kan rykke på de tal og ikke vente på en evaluering, der egentlig ikke helt handler om hjælpemidler?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
Jeg ser det egentlig kun som positivt, at ordføreren tager Venstres initiativer og Venstres tale i dag positivt ned.
For jeg synes netop, at vi, lige præcis som ordføreren fra Socialdemokratiet så pænt siger det, skal være fælles om det her.
Der er mange andre steder og områder, hvor det politisk er en helt anden sag, og hvor vi kan debattere bedre imod hinanden på nogle områder.
Men det synes jeg ikke at man skal her på handicapområdet.
Der ville jeg meget hellere – helt ærligt og helt nøgternt – at vi satte os ned i et lukket regi og fik lavet nogle ordentlige aftaler omkring det her, fordi det også er så sårbart et område.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Ja, jeg synes faktisk, at det giver god mening, at vi er fælles om at løse rigtige menneskers rigtige problemer.
Men når vi gør det, er vi jo også nødt til at stå på en afdækning af, at der faktisk er en del at få gjort, og at mennesker oplever, at deres trivsel ikke er så god, som den burde være, og at vi kan se, at mennesker ikke har den tilknytning, som de burde have.
Vi kan så godt se, at man i 2018 gjorde noget, og man kunne også have gjort det i 2010 eller i 2008.
Så jeg glæder mig til og ser frem til at få drøftet det, og at Venstre går med i det og får lavet nogle gode tiltag.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
Jamen Venstre kom jo faktisk med et handicapudspil i 2018.
Da vi sad i regering, lavede vi sammen med de øvrige partier en satspuljeaftale fra 2019-2022 på beskæftigelsesområdet, med henblik på at flere mennesker med et handicap skulle hjælpes ud i job og uddannelse, og der sikrede vi 128 mio. kr. til indsatsen fordelt på 11 forskellige initiativer.
Så man har jo forsøgt og har også gjort noget på det her område.
Problemet er jo bare, at man den dag i dag kan se, at der stadig væk er for store udfordringer, og at der stadig væk er for store forskelligheder til, at det er ret og rimeligt, og det er jo også derfor, jeg helt ærligt spørger, om vi dog ikke i ordførerkredsen kunne mødes med ministeren i Socialministeriet, kigge hinanden i øjnene og få sat os ned og få lavet en ordentlig samtale omkring det her, så vi virkelig får løftet det.
For jeg mener faktisk ikke, at det her skal være en politisk slagmark, og det har jeg også sagt i tidligere debatter.
Jeg vil faktisk hellere mødes med folket herinde i et mere lukket regi, så vi kan tale det her igennem og komme til bunds i det og finde ud af, hvordan vi får løftet det her område fremadrettet.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Tak for det.
Jeg er faktisk rigtig glad for, at ordføreren her til sidst siger, at der er utrolig meget at gøre.
For når man ser på, hvad både Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og VIVE har præciseret, så kan man se, at der hen over det sidste stykke tid er tab af evne, tab af arbejdsmarkedskontakt, tab af egen oplevet velfærd og trivsel.
Så hvad mener ordføreren egentlig at man skulle have gjort, dengang man selv havde muligheden for at kunne pege på det?
Altså, jeg bliver i hvert fald bekymret, når jeg kan se, at der er rigtig mange mennesker med handicap, som faktisk ikke oplever, at der er plads til dem ude i samfundet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
Jeg synes, det er vigtigt, at der er den her respekt for forskelligheden ude i kommunerne, når vi har det kommunale selvstyre.
Når det så er sagt, er jeg fuldstændig enig i, at bunden jo er nået, når der kan være noget, der ligner 12-13 ugers ventetid i den ene kommune og så langt over 100 i den anden på nogle eksakte hjælpemidler.
Så er vi bare nået ud over det punkt, hvor der er plads til forskellighed, og hvor det ikke har noget at gøre med service og kvalitet og det kommunale selvstyre.
For det hylder vi trods alt i Venstre.
Men det duer jo ikke, at man føler sig nødsaget til at flytte til nabokommunen, hvis det er sådan, at den udfordring rammer en, og jeg er helt enig med ordføreren fra SF i forhold til kugledynen.
Nu har min ældste selv haft brug for det, og jeg fik den bare prompte, og jeg kan jo kun tænke, hvad det har haft af udfordringer.