Trine Bramsen (S), 2022-04-21:
Vi skal i dag drøfte et borgerforslag om at afskaffe brugerbetaling på Storebælt.
Storebæltsforbindelsen spiller en helt central rolle i Danmarks infrastruktur.
Forbindelsen er afgørende for at binde landet sammen.
Titusindvis af togrejsende og bilister bruger forbindelsen hver eneste dag.
Og vi danskere er stolte af dette imponerende bygningsværk.
Jeg er derfor glad for, at vi i dag får lejlighed til at diskutere en af grundstenene i vores danske infrastruktur.
Med beslutningsforslaget ønsker man at gøre det gratis at benytte Storebæltsforbindelsen pr. 1. juli 2022.
I Danmark har vi det princip, at det er gratis at køre på vores veje.
Togselskaberne betaler en mindre baneafgift, som bidrager til at drive og vedligeholde baneinfrastrukturen.
Derfor støtter jeg i princippet også intentionen om, at det bør være gratis at passere Storebælt.
Jeg synes, det er besynderligt at bo på Fyn og kunne køre gratis over Lillebælt for at besøge familien i Aarhus, men hvis man skal til København, skal man betale for at køre over Storebælt.
På Lillebælt blev en færgeoverfart med betaling erstattet af en gratis bro i 1935.
På Storebælt blev færgeoverfarten med betaling også erstattet af en fast forbindelse, men brugerbetalingen er opretholdt.
Man kan så spekulere over, om man kunne have bygget forbindelsen, hvis statskassen skulle have finansieret den og dermed i sidste ende skatteyderne.
I dagens prisniveau skulle Folketinget have fundet omkring 40 mia. kr. på statsbudgettet.
Oprindelig skulle prisen for at køre på Storebæltsforbindelsen have været den samme som på DSB's færgeoverfart, men betalingen blev sat ned, inden broen åbnede for trafik.
Det kan man trods alt glæde sig over.
Siden vejforbindelsen over Storebælt åbnede i 1998, er taksterne blevet sat ned to gange, i 2005 og i 2018.
Hertil kommer, at pendlerne fik nedsat prisen med en pendleraftale i 2016, samtidig med at befordringsfradraget for kørsel over Storebælt blev forhøjet.
Men det er stadig ikke gratis.
En afskaffelse af brugerbetaling på Storebælt ville i udgangspunktet fremme mobiliteten.
Imidlertid ville en afskaffelse af brugerbetaling få en række konsekvenser.
Det gælder bl.a. betydelige økonomiske konsekvenser for statskassen.
Først og fremmest skulle staten sikre, at gælden i A/S Storebælt blev indfriet, og når selskabet ingen indtægter har, er der ikke penge til at betale renter og afdrag på gælden.
På baggrund af dagsværdien pr. 31. december 2021 ville det indebære en udgift på godt 19 mia. kr.
Der er store løbende udgifter til at drive, vedligeholde og foretage fornyelsesarbejder på Storebæltsforbindelsen.
Hvis der ikke længere er indtægter fra brugerbetaling, ville der skulle afsættes en årlig bevilling på finansloven til at dække udgifterne.
Med Storebæltsaftalen fra 1986 blev det besluttet, at der fortsat skulle sikres færgefart på Kattegat og på Spodsbjerg-Tårs.
Hvis det ikke er muligt på kommercielle vilkår at drive færgefarterne her, skal A/S Storebælt udbyde færgedriften og yde driftstilskud.
Det har været vilkårene siden efteråret 2005 på Spodsbjerg-Tårs.
Hvis det blev gratis at benytte Storebælt, må det også forventes, at færgefarten på Odden-Aarhus ikke længere kan drives kommercielt.
Færgegarantien ville blive udløst.
A/S Storebælt betaler aktuelt knap 35 mio. kr. om året i driftstilskud til ruten Spodsbjerg-Tårs.
Hvis brugerbetalingen blev fjernet på Storebælt, skønner Sund & Bælt, at der skulle betales yderligere 250-350 mio. kr. i samlet årligt driftstilskud til færgefarten.
Der er indgået en række politiske aftaler om udbyttebetaling fra A/S Storebælt til medfinansiering af infrastrukturbyggerierne i de kommende år.
Indtil nu er der udloddet i alt 11,1 mia. kr. i udbytte opgjort i løbende priser. Udbyttet vedrører finansiering af »Aftale om en grøn transportpolitik« fra 2009 og medfinansiering af udvidelsen af motorvejen på Vestfyn. I forhold til det aftalte udestår endnu et samlet udbytte på 1,8 mia. kr.