runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-07:
Tak for det.
Ligesom ministeren vil jeg gerne sige tak til Enhedslisten for at sætte skov på dagsordenen.
Det er et vigtigt emne, som jeg er glad for vi får anledning til at diskutere med hinanden.
Udvidelsen af det danske skovareal er af en lang række årsager vigtig.
Skov er et meget miljøvenligt materiale, når det bliver lavet om til møbler og lignende, så alle de steder, hvor træ kan indgå – møbler og byggematerialer – er det positivt.
Ud over de klimafordele, der vil være ved et større skovareal, vil et større skovareal også betyde, at flere mennesker får adgang til at nyde skoven, til at komme ud og bruge skoven.
Det kan have nogle fordele i forhold til den mentale sundhed, men også i forhold til den fysiske sundhed, fordi man kan røre sig i skoven.
En anden grund til, at skov er en god ting, er, at skov er med til, som ordføreren også nævnte tidligere, at sikre rent drikkevand, fordi der kan anlægges vandskov, men også helt generelt fordi skov sjældent dyrkes med brug af sprøjtegifte.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er vigtigt, at vi kæmper for at bevare den danske biodiversitet, og som Enhedslistens forslag peger på, er der et stort behov for en naturnær skovdrift, så biodiversiteten i skovene kan øges.
Der er altså mange gode grunde til at udarbejde en skovplan, der kan føre til et større skovareal og dermed en øget biodiversitet.
Men det, vi vedtager her i Folketinget, skal også være gennemarbejdet, og det kræver selvfølgelig, at man finder finansiering.
Det koster nemlig ganske mange penge, hvis man ønsker at etablere fredskov i eksempelvis private skove, og det koster ligeledes mange penge, når en statsejet skov skal omlægges til fredskov, fordi staten så går glip af de indtægter, der er ved produktion i skove.
Derfor sympatiserer Socialdemokratiet med intentionerne om mere skov, intentionerne i forslaget, og vi er sådan set positive i forhold til at arbejde for, at der kommer mere skov og mere fredskov i Danmark, men vi er ikke overbevist om, at det er fornuftigt, som forslaget her siger, at pålægge regeringen eller Folketinget nogle helt konkrete målsætninger, som der ikke er fundet finansiering til at opfylde, men Socialdemokratiet indgår gerne i brede politiske drøftelser, også med regeringen, om, hvordan vi kan øge skovarealet i Danmark. Så med de, synes jeg, meget positive bemærkninger i forhold til forslaget kan Socialdemokratiet altså ikke støtte selve forslaget, men vi støtter meget gerne arbejdet for at etablere mere skov og fredskov i Danmark.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-07:
Men vi lytter jo også, men konstaterer også, at enhver kommune er i sin gode ret til at rejse skov, også at beskytte drikkevandsinteresser.
De er også i deres kommuneplaner forpligtet til at have klare markeringer af det, men vi synes bare ikke, det er en opgave på Christiansborg at tvangspålægge kommuner at rejse skov, men vi vil lade det være op til det kommunale selvstyre.
Er der så kommunalbestyrelsesmedlemmer, som af den ene eller anden gode grund kunne have bekymring omkring drikkevandsbeskyttelse, grundvandsbeskyttelse, så er man jo i sin gode ret til at lave en strategi for det i kommunen i forhold til tilplantning af skov.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-07:
Hvis man kigger på en undersøgelse, som Skole og Forældre har lavet, over, hvad forældrene anser for at være de største problemer i vores folkeskole, kan man se, at det er kommet ind på en andenplads, at der er for mange elever i klasserne – det svarer 48 pct.
Når man kigger på, hvad lærerne mener om det her, kan man se, at Danmarks Lærerforening over en periode har kørt en større kampagne, »STOPfyldte klasser« tror jeg den hedder.
Altså, hvis det er sådan, at ministeren vurderer, at det er dem, der er tæt på skolen, som vi skal lytte til i den her sammenhæng – og når forældrene og lærerne har nogenlunde det samme budskab – har vi så ikke lyttet til dem, der er tættest på skolen, hvis vi følger deres anbefalinger?
Jeg er jo sådan set enig i, at gennemsnittet, altså den gennemsnitlige klassekvotient, kan man i sig selv ikke bruge til noget andet end at registrere, at når det hele tiden stiger, så ligger der en bevægelse bag.
Men det, der for mig at se er det store problem,
er jo, at der bag gennemsnitstallet ligger nogle meget store klasser.
Når nu det er sådan, at forældrene angiver som det største problem overhovedet, at der er for meget uro i klasserne, og som det næststørste problem, at der er for mange elever i klasserne, og når lærerne siger, at det er meget, meget vanskeligt at få hverdagen til at fungere i de meget store klasser, er ordføreren så ikke enig i, at vi faktisk kunne få en bedre skole og bedre rammer for undervisningen, hvis vi sænkede loftet, sådan at der var et maksimum, der var lavere end de 28 elever, der er i loven i dag?
Annette Lind (S), 2017-11-07:
Jeg ved ikke, om jeg er helt enig i, at man ikke kan sammenligne.
Det, PISA-undersøgelserne skal gøre, er jo netop at sammenligne os med resten af verden.
Jeg synes, det er problematisk, at vi som et teknologisk og uddannelsesmæssigt meget udviklet land siger, at det vil vi ikke være med til, når alle OECD-landene er med.
Jeg synes, at det er fint nok, at man kan sammenligne.
Jeg vil gerne være med til at kigge på indholdet af testene.
Hvis det er sådan, at man kan lave testene om, sådan at de bliver mere sammenlignelige set i forhold til den måde, som man underviser på i Danmark, så vil jeg gerne være med til at kigge på det.
Men jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi som et land, der har undervisning som en af de allerhøjeste prioriteter, er med i den her slags undersøgelser.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-07:
Jeg kunne godt tænke mig lige at vende blikket mod PISA og vigtigheden af, at vi er med, for at kunne vurdere, hvordan det går i internationale sammenligninger.
Der siger en af de fremmeste eksperter i forskellige testsystemer i undervisningssystemet, at vi på grundlag af PISA-testene overhovedet ikke kan udtale os om, hvor Danmark ligger i forhold til de lande, vi gerne vil sammenligne os med.
Danmark kan være nr. 5, nr. 15, nr. 25 eller ringere.
Vi ved det ikke.
Den vurdering, der ligger, ikke bare fra Svend Kreiners, men også fra Peter Allerups, Inge Henningsens og andre forskeres side, er, at PISA-testene har en sådan karakter, at de slet og ret ikke er valide.
Annette Lind (S), 2017-11-07:
Det synes jeg faktisk er et problem, vi skal kigge på.
Så det synes jeg at vi skal snakke om i forligskredsen.
Det er jo netop i forligskredsen, de her ting skal diskuteres.
Det er ærgerligt, at Enhedslisten ikke er med i forligskredsen og kan diskutere det dér, og det er også derfor, vi står her i salen og diskuterer de her ting.
Men hvis ordføreren lyttede til min tale, ville han høre, at jeg gerne vil være med til at kigge på indhold.
Jeg vil også gerne være med til at kigge på antal, og jeg vil gerne være med til at diskutere, hvordan vi kan gøre det her på en mere moderne måde.
Men det skal gøres i forligskredsen, og det er selvfølgelig dér, vi kan ændre beslutningerne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-07:
Når ordføreren nævner de frivillige test, vil jeg antage, at vi skal se det på den måde, at der, selv om læreren ikke er særlig begejstret for testen, helt naturligt opstår et ønske om, at børnene klarer sig godt i testen, fordi det er det, man bliver målt på.
Så jeg frygter, at hvis man fastholder de obligatoriske test, bliver det svært at undgå, at der gennemføres frivillige test.
Men jeg vil til gengæld godt høre: Vil ordføreren ikke være indstillet på at drøfte, at man gør de obligatoriske test frivillige?
Hvorfor koncentrerer vi os ikke bare om de steder, hvor det tilsyneladende ikke går godt nok i skolerne, og siger, at efter en vellykket test går der en 5-årig periode, hvor man ikke skal teste igen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-11-07:
Tak, formand.
Heller ikke dette beslutningsforslag kan Dansk Folkeparti støtte.
Det falder i to dele, nemlig et om nationale test og et om PISA.
Lad os tage de nationale test først.
Dansk Folkeparti er glad for test og prøver.
Vi er ret vilde med nationale test, og det er vi af flere årsager.
De er gode for forældrene, de er gode for eleverne, de er gode for skolelederne, at de er endda også gode for lærerne.
De er rigtig gode for politikere, så de kan følge lidt med i, om de gør det rigtige.
Nationale test er ét redskab blandt mange til at evaluere og følge elevens progression.
Vi har bare kunnet konstatere, at ud over de nationale test findes der også en lang række frivillige test.
Faktisk udgør de frivillige test halvdelen af alle test, der bliver foretaget i folkeskolen.
Det vil jo sige, at det er et redskab, som man er glad for ude i kommunerne.
Nationale test vil jo så give os et mere sikkert analyseredskab på nationalt plan, mens de frivillige jo vil være lidt mere tilfældigt gennemført.
Så vi er glade for de nationale test.
Vi vil ikke afskaffe dem.
Dermed er ikke sagt, at de ikke kan blive bedre.
Det er jo svært at lave de her test, og det er noget relativt nyt i Danmark.
Har Enhedslisten et forslag til, hvordan vi kan gøre dem bedre, så er vi med.
Det er den ene del.
Og den del handler jo om stof, der er forligsbelagt, så det er jo noget, vi skal tale om i forligskredsen.
Den anden halvdel af beslutningsforslaget handler om PISA, og PISA er jo ikke forligsbelagt.
Det er ministeren, der til enhver tid afgør, om Danmark skal deltage eller ej.
Så den dag Enhedslisten får en undervisningsminister, kan vedkommende jo bare sige, at det vil vi ikke være med i.
Jeg vil dog anbefale, at vi fortsætter med at være med i PISA-testene, og det er af den simple årsag, at det giver os et fingerpeg om, hvor vi står i sammenligning med andre lande.
Lad mig bare henlede opmærksomheden på, at PISA jo var afgørende for, at vi i Danmark fik øjnene op for, hvor slemt det egentlig stod til.
Indtil da havde vi gået rundt i en eller anden socialistisk tåge og havde tænkt, at vi faktisk havde verdens bedste folkeskole.
Det havde vi så ikke.
PISA-testene har jo været grundlaget for at arbejde hen imod at få en bedre folkeskole, hvor kundskaber, faglighed, færdigheder blev prioriteret højere i stedet for den der lidt indoktrinerende menneskeskabelse, der var sket fra 1970'erne og fremefter.
Så PISA er et uundværligt redskab blandt mange til at holde fast i faglighed og kundskaber, samtidig med at vi kan sammenligne os med andre sammenlignelige lande.
Man skal jo se det over tid.
Det er jo ikke noget tilfælde, at Finland over tid har ligget i top.
Det siger noget om, hvor folkeskolen er.
Jeg har da en formodning om, at PISA bliver ved med at justere og forfine PISA-testene til gavn for de involverede lande.
Så også denne gang et bestemt, men venligt nej til beslutningsforslaget.
Merete Riisager (LA), 2017-11-07:
Som jeg sagde i min tale, vil jeg meget gerne diskutere de nationale test.
Jeg mener også, at vi skal evaluere dem og diskutere dem.
Men i forhold til at ændre indholdet skal man jo også bare gøre sig klart, at hvis man gerne vil se en udvikling over tid, bryder man det, hvis man går ind og laver indholdet om.
Så der er fordele og ulemper ved at lave selve indholdet i de nationale test om, men lad os få dem alle sammen på bordet.
Der er ikke noget, der er for helligt til at blive diskuteret.
Jacob Mark (SF), 2017-11-07:
Det synes jeg er ret interessant, fordi så siger ministeren jo netop, at på grund af den her nye lov om fælles mål får vi også brug for at se på indholdet af de nationale test.
Det arbejde vil jeg glæde mig til, for det mener jeg der er brug for.
Så jeg vil egentlig bare gerne have ministeren til at bekræfte, at der nu bør sættes et arbejde i gang med at kigge på de nationale test og indholdet af dem på baggrund af den nye lov om fælles mål.
Merete Riisager (LA), 2017-11-07:
Det er et ganske stort spørgsmål.
Det tror jeg simpelt hen ikke jeg kan nå at svare på på de her 30 sekunder, jeg har.
I forhold til de fælles mål er det jo sådan, at når vi kigger på prøver, test osv., vil man se, at de har afspejlet fælles mål, men i og med at vi løfter en ganske stor del af de fælles mål ud af loven, vil det fremadrettet også blive sådan, at der vil ske en udvikling, hvor andre elementer også vil komme i spil.
Det kommer ikke til at ske over natten, men man kan forestille sig, at der bliver en større mangfoldighed i, hvilke elementer man bruger i test, prøver og eksamener.
Jacob Mark (SF), 2017-11-07:
Vi har jo lige førstebehandlet en ny lov, hvor vi lemper fælles mål og sætter skolerne mere fri, og den er rigtig god.
Og så fik jeg lyst til at sætte mig ned at læse alt vejledningsmateriale om nationale test op til behandlingen af det her beslutningsforslag.
Noget af det, der slog mig, da jeg læste det her vejledningsmateriale, som både var for skoleledere, lærere og forældre – der er sådan en flot pamflet til hver gruppe; det viser også, at det måske har været svært at forstå meningen med de her nationale test – var, at der igen og igen var henvisning til fælles mål, og at meningen med de nationale test er, at man skal leve op til fælles mål.
Og så kom jeg til at sidde og tænke på: Nu, hvor vi så lemper og ændrer fælles mål, må vi da også ændre vejledningsmaterialet, og måske er der også brug for at ændre den måde, vi tester og laver de nationale test på.
Hvad tænker ministeren?
Merete Riisager (LA), 2017-11-07:
Jeg er simpelt hen ikke enig i, at de nationale test ikke har nogen værdi.
Som jeg lige nævnte, mener jeg faktisk, at de har fungeret godt som sådan en bund i forhold til at se, om der er nogle steder, hvor bunden går ud af fagligheden i folkeskolen, for så er der nogen, der skal træde til.
Og det fungerer sådan med folkeskolen, at man også bliver henvist til folkeskolen, og at man kommer der.
Måske er man som forældre slet ikke klar over, hvis der er en rød lampe, der lyser, og de nationale test er altså med til at sikre, at så sker der noget, hvis vi har skoler, som simpelt hen ikke klarer at leve op til det forventede faglige niveau.
Teach to the test – jeg kender udmærket udtrykket.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi placerer de nationale test der, hvor de skal placeres.
De skal have en funktion, men det er jo ikke dem, der måler hele fagligheden i folkeskolen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-07:
Jeg vil godt høre, om ministeren anerkender det begreb, som jo kaldes teach to the test, hvor det bliver testen i sig selv, der bliver det interessante.
Merete Riisager (LA), 2017-11-07:
Jeg ser ikke nogen grund til at betvivle, at der er mange lærere, som oplever, at der er andre evalueringsværktøjer, som de bruger i deres hverdag, der giver mere mening i forhold til den enkelte elev.
Der er også nogle steder, ved jeg, hvor man arbejder med at kvalificere de data, som man har i de nationale test, til at følge eleverne, og er glad for det.
Men jeg tror, at det er helt rigtigt, at man også vil få brug for andre evalueringsværktøjer.
Andet ville være mærkeligt.
Når jeg mener, at de nationale test tjener deres formål, er det primært med udgangspunkt i den funktion, der handler om, at vi her har et værktøj, der bredt måler alle folkeskoler.
Det giver mulighed for at se progression, men det giver også mulighed for, at der tænder en rød lampe inde i ministeriet, hvis der er en skole, der ligger helt anderledes over tid set i forhold til det elevgrundlag, som skolen har.
Og så mener jeg sådan set, at det er et væsentligt redskab at have.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-07:
Det er jo glædeligt, at ordføreren kan se en Enhedslisteundervisningsminister for sig.
Vi glæder os, til dagen oprinder.
Om vi har et bedre forslag i Enhedslisten?
Vores forslag har ikke det udgangspunkt, at man ikke må vurdere, hvor eleverne ligger fagligt.
Vores tilgang til det er, at forskerne siger, at det kan man ikke med det givne forslag.
Professor Jeppe Bundsgaard sagde i en kronik for nylig, at det må stå lysende klart for alle lærere, at de ikke kan fæste nogen lid til de konkrete resultater for den enkelte elev, og at der ikke er noget at bruge nationale test til pædagogisk, didaktisk eller på nogen anden måde for læreren.
Det er den dom, som en af vores mest fremtrædende forskere fælder over det.
Får det ikke ordføreren til at overveje: Gad vidst, om vi er på et forkert spor, og gad vidst, om det ikke kunne være rigtigt at sige, at man skal overlade det til læreren at vurdere, hvilke test der er brug for, ud fra deres faglighed i stedet for at anvende nogle standardiserede test, som åbenlyst ikke kan bruges som pædagogisk værktøj?
Karina Due (DF), 2017-11-07:
Tak for det.
L 72 giver ministeren mulighed for at kunne fastsætte nogle regler om uddannelseskrav vedrørende dyrevelfærd til personer, som er ansvarlige for landbrugsmæssigt hold af dyr.
DF hilser altid tiltag, som kan fremme dyrevelfærden, velkommen.
Man kunne spørge sig selv, om ikke alle de personer, der arbejder på en bedrift, burde have den samme uddannelse.
Under alle omstændigheder vil vi i Dansk Folkeparti følge meget nøje med i, om denne form virker, og hvis vi ser tegn på det modsatte, er vi klar til at stramme op og udvide kravet om uddannelse til alle personer, der arbejder med landbrugsmæssigt hold af dyr.
Et andet og meget vigtigt element i det her lovforslag er jo etableringen af smileyordningen for hundekenneler.
Det betyder, at registrerede hundekenneler vurderes i forhold til dyrevelfærd og kvalitet.
Hvis vi går ud og køber en pizza, ser vi lige efter, om der hænger en sur smiley i vinduet.
Hvis der gør det, går vi et andet sted hen og køber vores mad.
Omvendt betyder en glad smiley også, at vi trygt kan købe vores mad dér.
Den samme mulighed får man nu, når man køber en hvalp.
Det er et af de tiltag, som vi – sammen med en massiv forbrugeroplysning – sætter i gang for at gøre det nemmere at vælge rigtigt, når man skal købe en hund.
Det er trods alt et medlem af familien, man anskaffer sig, og som man skal være sammen med i mange år frem.
Smileyordningen og oplysningskampagner er nogle af de tiltag, som Dansk Folkeparti vil sætte i gang for at gøre livet surt for hvalpefabrikkerne.
Løser det så hele problemet?
Nej, det gør det bestemt ikke.
Fandtes der en måde, hvorpå vi kunne løse alle problemerne med hvalpefabrikker på én gang, havde vi vedtaget det for længst.
Jeg tror ikke, at der er et eneste af folketingsmedlemmerne herinde, der ønsker at se flere af de forfærdelige sager om avl af hvalpe under uhumske og kummerlige forhold – hvalpe, der er syge og ofte indavlet, med svære lidelser til følge.
Nej, smileyordningen løser ikke det hele, men det giver forbrugerne en bedre chance for at gennemskue, om det er okay at købe en hvalp i en given kennel.
Vi er også meget positive over, at stueopdræt er nævnt i forbindelse med en frivillig ordning, i forhold til at gøre oplysningerne offentligt tilgængelige og dermed fremme dyrevelfærden.
Dansk Folkeparti er også glad for, at det med L 72 bliver muligt for dyreinternater og hundepensioner at deltage i smileyordningen.
Det har været et stort ønske fra ejerne af hundepensioner.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-11-07:
De nationale test er et værktøj, som giver lærerne et billede af, hvor den enkelte elev ligger fagligt, og lærerne får bedre mulighed for at kunne tilrettelægge undervisningen individuelt.
Testene giver eleverne indsigt i, hvordan eleverne klarer sig på landsplan, og skolerne får mulighed for at sammenligne sig med hinanden.
På samme måde gælder det PISA.
Det gør ikke noget, at vi kan sammenligne vores skoler med andre landes skoler.
De nationale test og PISA er værktøjer, og der er selvfølgelig ting, testene ikke kan bruges til.
Testene er et supplement til evalueringen af, om barnet lærer noget.
Vi vil i Det Konservative Folkeparti ikke undvære de måleredskaber, vi har, til at vurdere, om børnene lærer noget set på tværs af landet og på tværs af andre lande.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-07:
Det er fru Marianne Jelved, der er ordfører på beslutningsforslaget, når det kommer i udvalg, og på vegne af hende skal jeg læse ordførertalen op fra Radikale Venstre.
De obligatoriske nationale test er besluttet af et flertal i Folketinget på et tidspunkt, hvor Radikale Venstre ikke var med i forligene om folkeskolen.
Radikale Venstre kom med i forligskredsen, da vi kom i regering i 2011.
Det betyder, at vi har indflydelse på aftaler om folkeskolen fremover, men at vi ikke kan kræve, at de obligatoriske nationale test, som kom til, mens vi ikke var med i forligene, bliver afskaffet.
På en høring i Folketinget arrangeret af Undervisningsudvalget sidste efterår om netop de obligatoriske nationale test
deltog en række forskere og praktikere fra folkeskolen.
På spørgsmålet om, hvorvidt de her test kunne bruges som pædagogisk redskab for lærerne, var svaret entydigt nej.
De bidrager til præstationsræset og skaber problemer for en hel del elever, der ikke kan klare den situation.
Det er hverken undervisning eller fairness.
Derimod kan vi fra Radikale Venstres side godt støtte, at Danmark stopper med at deltage i PISA-undersøgelsen, for her er der ikke aftaler mellem partierne.
Der er flere og flere anerkendte forskere, der påpeger, at der er problemer med PISA-undersøgelsen på flere områder, f.eks. bruges der en metode, der rangordner landene tilfældigt.
Til sidst skal jeg nævne, at af de elever, der et år klarede sig dårligt i PISA-testen, og som blev kaldt funktionelle analfabeter, er der en meget stor andel, som er blevet studenter 4 år senere.
Lad os bruge ressourcerne i både tid og økonomi på en mere givende måde, end det er tilfældet med både PISA-undersøgelser og test i dag.
Vi kan som sagt støtte, at Danmark stopper med at deltage i PISA-undersøgelsen, men vi kan ikke støtte at fjerne de obligatoriske nationale test, da det er bundet af forliget.
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Som jeg også tilkendegav i min ordførertale, synes jeg faktisk, at de her test er vigtige.
Så det med at sige, at det er overflødige penge, er jeg ikke enig i.
Når det så er sagt, vil jeg også sige igen, at testene jo ikke skal stå alene.
Det er jo klart, at man godt kunne begynde at regne ud, hvad man ellers kunne få for de her penge, men jeg mener simpelt hen, at det er forkert at begynde at droppe de her test, sådan som ordføreren lægger op til.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-07:
Altså, jeg står absolut ved mine forgængeres gerninger, så ordføreren skal ikke høre det anderledes, men det er faktisk første gang, at jeg på Enhedslistens vegne fremsætter et forslag dels om PISA-testen, dels om de nationale test.
Regeringen er jo meget opsat på, at vi ikke skal bruge for mange overflødige kroner i den offentlige sektor.
Synes ordføreren ikke, at det er ret voldsomt, at vi har brugt nu over 200 mio. kr. på de nationale test, og at vi har brugt i omegnen af 75 mio. kr. på PISA-testene, når det nu er sådan, at de konkrete resultater af testene undsiges af forskere, der siger, at de ikke har nogen værdi?
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Jeg deler ikke ordførerens bekymring, i forhold til at testene kommer til at fylde det hele eller kommer til at fylde alt, alt for meget.
Jeg vil da sige med et glimt i øjet, at Enhedslistens ordfører måske også kunne vælge at lade være med at fremsætte de her beslutningsforslag igen og igen.
Testene står ikke alene, og de må aldrig komme til at stå alene.
Altså, man skal vurdere eleverne på mange forskellige ting og ikke udelukkende på testene.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-07:
Jeg får somme tider den tanke, når jeg drøfter uddannelse med ordføreren, at vi er enige om, at skolen jo har et langt bredere formål end at give vores børn og unge tekniske færdigheder – ikke for at forklejne dem.
Den tekniske færdighed at regne, den tekniske færdighed at læse er jeg bestemt enig i er vanvittig centrale.
Men er der ikke en fare for, når testene kommer til at fylde så meget, at hele den problemstilling, som vi jo også kender i andre sammenhænge, nemlig at det, der er relativt nemt at måle – det har vist sig vanskeligt, men burde være relativt nemt – kommer til at fylde det hele, mens al det, der gør skolen til en bred kulturinstitution, hvor det at forberede eleverne til at indgå i et demokratisk samfund osv. så at sige bliver trængt i baggrunden og bliver mindre vigtigt, fordi man koncentrerer al sin energi om det, der kan måles?