Carl Valentin (SF), 2024-04-16:
Det skifter lidt, hvilken rækkefølge partierne kommer op i i dag.
Det er noget værre noget med alle de partihoppere.
Det må være det, der gør det.
Generelt er vi i SF positive over for at sidestille industriel dyreproduktion, herunder fiskeopdræt, med alle mulige andre former for industri og for at få fjernet nogle af de utallige særordninger, der gælder for det animalske landbrug, men det er jo ikke det, som det her forslag lægger op til.
Det er ganske vist pakket ind i en fortælling om ligestilling, men i virkeligheden er det et ret så sort forslag.
Man fremsætter et forslag, som gavner en miljøskadelig industri, og så pakker man det ind i nogle argumenter om ligestilling.
For det, som Danmarksdemokraterne her ønsker, er jo i bund og grund at liberalisere planloven for intensivt fiskeopdræt og gøre det nemmere at opføre dambrug, altså store industrianlæg, i det åbne landskab, og det er vi i SF imod.
Vi burde gå en anden vej og få afskaffet nogle af landbrugets særordninger, ikke udbrede dem til endnu flere grupper.
Vi står midt i en krise for vores havmiljø, og dambrug er kilde til meget forurening til skade for både vores grundvand og havmiljøet.
Derfor mener vi i SF ikke, at det skal gøres nemmere at opføre og udvide dambrugsanlæg.
Tværtimod kunne vi godt tænke os færre dambrug, og vi vil bl.a. i akutpakken for vandmiljøet være med til at sikre, at vi får opkøbt og lukket dambrug på grund af de konsekvenser, det har for miljøet.
Inden man lige går i gang med give dambrug langt mere gunstige vilkår, er det også værd at overveje, hvilke konsekvenser det vil have for dyrene, og det virker ikke til at være en del af det forslag, der ligger her.
Fiskeopdræt på land er jo i virkeligheden fiskekødindustriens svar på factory farming eller fabrikslandbrug, som man ville sige på dansk.
Dambrug er kendt for sine mange sygdomsproblemer verden over, hvilket Danmark selv fik at føle i 2021, da fiskesygdommen IHN spredte sig i danske dambrug og vi fik ophævet vores status som IHN-frit land.
Mange arter af opdrætsfisk er også blevet fremavlet til at være så effektive som muligt, herunder at vokse ekstremt hurtigt, som vi også kender det fra kyllingeproduktionen og svineproduktionen m.v. Det betyder bl.a., at mange af dem lider af et dårligt immunsystem, unaturligt store og svulmede hoveder og vejrtrækningsproblemer.
De tætpakkede bassiner betyder også, at fysiske skader på bl.a. finner og øjne er udbredt.
Men kan fisk så overhovedet føle noget?
Desværre, ja.
Det er ikke bare svømmende grønsager.
I 2019 blev 98 studier på området gennemgået, og konklusionen var, at fisk føler smerte næsten på samme måde som pattedyr.
Dog viser forskningen, at de har hjernestrukturer, der på mange måder fungerer ligesom dem, man ser hos de firbenede dyr, og det indikerer, at fisk er bevidste og følende individer, der føler smerte, stress og frygt, ligesom andre dyr gør.
Fødevarestyrelsen er faktisk af samme overbevisning.
Set i det lys synes jeg, det er dumt at føre en politik, som kan risikere at give flere anlæg, især når man ikke har afdækket de dyrevelfærdsmæssige konsekvenser for de her millioner af individer, der skal leve på den måde.