runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Jeg skal være sikker på, at jeg forstår spørgsmålet rigtigt, og hvis jeg gør det, vil jeg sige, at jeg i hvert fald kan garantere, at så længe denne regering og spørgerens parti kan tælle til 90, er jeg ikke spor bekymret, i forhold til hvor det her går hen.
For jeg er ret tryg ved, at det skal regeringen nok holde fast i, og jeg er fuldstændig tryg ved, at spørgerens parti også vil holde fast i, at det ikke får lov at ske.
Nu tillader tiden ikke, at jeg kommenterer den svenske dom, og det var trods alt heldigvis noget andet.
Det handlede om hustruvold, så vidt jeg husker.
Her i Danmark blev vedkommende jo kendt skyldig, men det var så i forbindelse med strafudmålingen, man valgte at lægge det til grund.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-11:
Det har ministeren ret i.
Jeg kunne godt tænke mig, når ministeren nu skal lave den her gennemgang og sætter noget arbejde i gang, at noget af det, man også kigger på, er domsmænd og udnævnelse af domsmænd.
Så jeg vil bare høre ministeren, om det ikke også kunne være et element, man ville tage op.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-04-11:
Regeringen besluttede i december 2017 at udsætte indførelsen af »LEI-systemet« over for 124.000 virksomheder, som reelt vil kunne se frem til en fordyrende administrativ byrde på over 100 mio. kr. årligt, såfremt virksomhederne, som regeringen planlægger, pålægges både at have et cvr-nummer og en LEI-kode, når virksomheden ejer så meget som en aktie eller et stykke værdipapir –
er ministeren enig med DF i, at den fordyrende administrative byrde skal stoppes og ikke blot udskydes i 3 måneder som meddelt i december sidste år?
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-11:
Finder ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at der er internationale konventioner, der står i vejen for danske interesser i forhold til at udvise kriminelle udlændinge?
nr. S 683
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-11:
Så det er i hvert fald en opfordring, jeg vil give videre.
Jeg tror egentlig ikke, at den skal ledsages af noget egentligt spørgsmål; jeg vil bare komme med en opfordring til regeringen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Jeg tror måske, at vi for den fælles interesses skyld skulle skille tingene ad, for jeg tror, vi begge to kunne have en interesse i nu at få slået fast i dansk ret, at når man skal udmåle en straf, kan man ikke tage hensyn til den kulturelle baggrund.
Det synes jeg sådan set vi har en interesse i at få håndteret.
Når det gælder domsmænd, har vi lige ændret det, men hvis der er noget på det område, som spørgeren gerne vil diskutere, så er min dør jo ligesom i alle andre sager åben, og så sætter vi os ned og diskuterer det.
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Hr. Christian Juhl skal altid huske at tage rosen, når nu den kommer.
Det kunne jo være, at den ikke kom tilbage.
Jeg har altid haft det motto med mig selv, at det altid er klogt at lære af fortiden for at handle klogt i fremtiden.
Det synes jeg er sådan et helt principielt godt og klogt udgangspunkt i mange henseender i livet.
Mærker jeg et bagtæppe fra 2013?
Ja, det kan jeg da i den grad bekræfte at jeg gør.
Der er rigtig mange sår, der ikke er hele siden situationen i 2013, og som influerer på det aktuelle forløb.
Det tror jeg også jeg har sagt meget ærligt undervejs i offentligheden, når jeg er blevet spurgt om det.
Det mener jeg ikke er nogen hemmelighed.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-12:
På et af de første spørgsmål, der blev stillet, svarede ministeren et eller andet i stil med, at de sidste mange, mange år, hun havde siddet i Folketinget, havde man altid fået at vide, at Finansministeriet styrede forhandlingerne eller styrede det, eller hvordan det nu var, ministeren sagde det.
Et eksempel er helt klart den måde, vi i overenskomsterne har beregnet tingene på.
Hvis man f.eks. spørger, hvad det koster at give barsel til fædre, så ser man normalt og traditionelt på, hvor mange fædre der er på henholdsvis det kommunale, regionale og statslige område, og hvor mange fædre man tror går på barsel, og så beregner man det, og så siger man, at det koster, slag på tasken, 0,01 pct. af rammen.
Men fra Finansministeriets side bliver der også en debat om, hvilken effekt det har på arbejdsudbuddet og alt muligt andet.
Det har vi aldrig før hørt.
Nu skal jeg skynde mig at sige, at jeg ikke snakker om de her forhandlinger.
Jeg snakker om noget i fortiden.
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Når jeg med et lille glimt i øjet tidligere sagde til en spørger, at jeg ikke, i hvert fald ikke i min tid i Folketinget, kunne huske, at der er nogle, der ikke har ment, at der udgik en stram styring fra Finansministeriet, så er det, fordi det mindes jeg simpelt hen ikke.
Den opfattelse har alle dage været der.
Der har ikke været et tidspunkt, hvor man har sagt: Nu er de godt nok blevet løsslupne derovre i Finansministeriet og begynder at lave spændende ting til højre og venstre side.
Det ry tror jeg aldrig nogen sinde Finansministeriet kommer af med, og jeg er heller ikke sikker på, at man er interesseret i det, forstået på den måde, at Finansministeriet da har en klar interesse i at sikre en styring af de offentlige udgifter.
Det ligger jo i opgavebeskrivelsen for et Finansministerium.
Er det lig med nu i forhold til de igangværende overenskomstforhandlinger, at vi ikke er interesseret i at opnå en god aftale, som alle parter kan se sig selv i?
Nej, selvfølgelig er det ikke det.
Og så vil jeg i øvrigt afholde mig fra at kommentere, hvilke beregninger der måtte ligge på bordet på nuværende tidspunkt.
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Tak for det.
Men hvis ikke man på forhånd spørger, hvad der kan ske i den her forhandling, og bruger historien til at lære af det, så er det jo, at man kommer helt galt af sted nogle gange, og det gjorde den gamle regering før den nuværende regering.
Og begge regeringer har jo givet god mulighed for, at man kunne blande sig og give gode råd undervejs, vil jeg nok sige.
Om det er at spille klogere, skal jeg ikke kunne sige.
Men var det ikke en voldsom problematisk måde at blande sig på i 2013, som den daværende regering gjorde, og hvilket Venstre støttede?
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Jeg er ikke bekendt med indholdet af en direktørs resultatkontrakt.
Jeg har kunnet læse ting i avisen, men jeg kender ikke indholdet af direktøren for statens it, statens administration eller andres resultatkontrakter.
Jeg erindrer, at der har stået noget om, at man skal lande et økonomisk ansvarligt resultat.
Det er det, der står i år i den resultatkontrakt.
Et økonomisk ansvarligt resultat er også den indgang, som jeg er gået ind til overenskomstforhandlingerne med.
Derudover vil jeg måske opfordre Folketingets medlemmer til i øvrigt at afholde sig fra at stille personalerelaterede spørgsmål i forhold til mit ministerium, hvilket jeg ikke synes er et passende anliggende at stå her og diskutere fra Folketingets talerstol.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Ikke desto mindre er resultatlønsaftaler altså et udtryk for, hvad det er for et resultat, man gerne vil nå.
Som jeg har læst mig til det, hedder det, at der opnås et resultat med en smal økonomisk ramme, og det er lidt noget andet, tænker jeg.
Siger ministeren så, at den aftale har ministeren overhovedet ikke været bekendt med, inden ministeren i øvrigt selv stod for at skulle tilrettelægge overenskomstforhandlingerne – som i slet ikke?
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Det tror jeg ikke der findes eksempler på noget sted i staten, og det vil jeg heller ikke mene ville være passende, hvis det var en opgave for mig som minister at forhandle det med en styrelsesdirektør.
Jeg har så heller ikke min styrelsesdirektørs resultatlønskontrakt foran mig.
Jeg erindrer – og det kan man jo tjekke efterfølgende – at der står, at man skal lande i dette års resultatkontrakt en ansvarlig økonomisk ramme, et resultat inden for en ansvarlig økonomisk ramme.
Det står jeg gerne på mål for.
Det er også med den tilgang og indgang, at regeringen er gået ind til overenskomstforhandlingerne.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-12:
Jamen spørgsmålet går på, om det ikke er korrekt, at Finansministeriet blander sig mere i forhold til regeringens interesse i, hvad tingene koster.
I stedet for at lade det være op til forhandlingernes parter kommer Finansministeriet og siger: Nu skal I jo huske at tage hensyn til de her krav; det gør også noget i forhold til arbejdsudbuddet osv.
Det er ikke noget, man normalt har haft i overenskomstsystemet før.
Det håber jeg så var lidt klarere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Tak for det.
Jeg kan godt forstå utrygheden, og det er jo den der plan, som jeg så kan høre ministeren siger ikke eksisterer, men lidt i forlængelse af den tidligere ordfører fru Josephine Focks spørgsmål, vil jeg spørge: Hvis man indgår en resultatlønsaftale med de chefer, der faktisk skal stå for forhandlingen, som handler om, at man skal komme med en forligsskitse til en så billig overenskomst som muligt, og siger til chefen, at det kan du tjene 130.000 kr. på, hvad tænker ministeren så det gør ved de ansattes tillid til, at man kan rokke ved noget som helst i forhandlingerne?
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Altså, man vil jo aldrig være i tvivl om, at hr. Christian Juhl altid vil være klogere end den til enhver tid siddende regering og dens ministre, forstået på den måde, at hr. Christian Juhl så ville have en drejebog eller et stykke papir for, hvad der ville ske i alle de forhandlinger, som hr. Christian Juhl har været deltager i.
Vi havde et håb, en tro, et ønske om at lande en aftale ved forhandlingsbordet.
Det nåede vi aldrig at komme til, før man forlod forhandlingerne og efterfølgende varslede strejke.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, eller måske skulle jeg sige bekræftelse af de betragtninger, som fru Josephine Fock kom med i sit indlæg, om, at der i dag er en langt, langt strammere styring fra Finansministeriets side via Moderniseringsstyrelsen, og at det selvfølgelig betyder, at der er en meget, meget kraftigere politisk indblanding i de forhandlinger, som Moderniseringsstyrelsen jo forestår – og man kan jo sige, at Moderniseringsstyrelsen og Finansministeriet i sidste ende er styret af politikere, herunder ministeren selv – og at der altså finder en sammenblanding sted af politiske interesser og, hvad skal man sige, regulære arbejdsgiverinteresser; at det er svært i dag at adskille dem, og at de forhandlinger, som pågår, derfor bliver influeret af, hvad en siddende regering gerne så udfoldet som sin økonomiske politik.
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Tak for det – og indledningsvis måske med et glimt i øjet.
Altså, jeg mindes ikke, at der har været noget tidspunkt, hvor man har sagt: Hold da op, hvor er de blevet løsslupne derovre i Finansministeriet og går rundt og sådan deler ud med løs hånd.
Den situation har næppe fundet sted på noget tidspunkt, i hvert fald ikke i min tid i Folketinget.
Til gengæld kan jeg jo fuldstændig blankt afvise, at vi skulle have en eller anden reform liggende i skuffen, som er afhængig af, at vi når et eller andet bestemt overenskomstresultat.
Det kan jeg blankt afvise.
Er det stramt?
Nej, jeg synes, det er ansvarligt.
Det betyder også, at de offentligt ansatte selvfølgelig skal stige i løn, og når jeg f.eks. kigger på nogle af de meningsmålinger, der er i øjeblikket, af, om man støtter de offentligt ansatte, og om man synes, de skal have mere i løn, vil jeg sige, at jeg da også vil svare ja til det, hvis Gallup ringer.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Det kan vel egentlig ikke siges tydeligere, at der dermed er et klart, hvad skal man sige, politisk mål, som spiller ind i de forhandlinger, man har.
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Nej, jeg kan blankt afvise, at der skulle ligge en eller anden reformplan ovre i mit ministerium, i Finansministeriet, som vil være afhængig af, at vi lander et bestemt resultat i overenskomstforhandlingerne.
Den myte vil jeg gerne fjerne, også selv om der er nogle, der forsøger at skyde os forskellige gustne motiver i skoene.
Hvad angår Moderniseringsstyrelsen, tror jeg ikke, min taletid rækker til at få udfoldet det, men jeg må bare sige, at Moderniseringsstyrelsen jo på mange måder er blevet prügelknabe for alt, hvad der ikke fungerer i den offentlige sektor.
Nævn et problem, og svaret på det problem vil i første sætning være Moderniseringsstyrelsen.
Er det særlig nuanceret?
Pelle Dragsted (EL), 2018-04-12:
Jeg vil gerne høre, om ministeren – ministeren er selvfølgelig under ministeransvar – kan svare på, om der har været kontakter mellem regeringen og regeringens parlamentariske grundlag eller andre partier i Folketinget forud for overenskomstforhandlingerne vedrørende drøftelser af et muligt regeringsindgreb og indholdet af det.
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Jeg har ikke drøftet noget lovindgreb med nogen partier i Folketinget.
Pelle Dragsted (EL), 2018-04-12:
Tak for det meget klare svar.
Vil ministeren så være villig til, efter den her konflikt er afsluttet, hvis vi ender i et forløb som det, vi har set tidligere, at være mere imødekommende over for at offentliggøre det materiale, akter og andet, sådan at man kan få en klar indsigt – det, som har været rigtig svært med OK13 – i forhold til hvad processen har været forud for den her overenskomstforhandling?
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Jeg må starte med at tilstå, at jeg ikke er indehaver af en drejebog, som sagde vi skulle være her, hvor vi er nu, i overenskomstforhandlingerne.
Sådan en har vi ikke haft skrevet på forhånd.
Vi har ikke haft ønsket, at vi kom i en situation, hvor de faglige organisationer forlod forhandlingsbordet, efterfølgende varslede en omfattende og lammende strejke, at vi på den baggrund så var nødsaget til at varsle lockout for dermed jo også at tvinge os som parter tilbage til forhandlingsbordet i forsøg på at opnå en aftale, og at vi nu har forhandlet i Forligsinstitutionen igennem flere uger.
Sådan en drejebog findes der ikke ovre hos mig, og jeg håber heller ikke, at de faglige organisationer er indehavere af en drejebog, hvori der skulle stå, at man skulle havne i den situation, vi er i nu, som er alvorlig og svær for alle parter.
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Det lyder helt fantastisk.
Nu har jeg da på lokalt plan gennemført en stribe forhandlinger igennem min lidt yngre tilværelse.
Jeg er aldrig gået til forhandlinger uden at have tegnet på et stykke papir, hvad jeg ville gøre i forskellige situationer.
Det har vi så, når vi har været rigtig højtidelige, kaldt en drejebog.
Selvfølgelig ligger der sådan en hos enhver forhandler, der vil opnå et resultat.
Hvis man vil arbejde i blinde, har man ingen, og det tror jeg hverken ministeriet eller andre kunne holde til ikke at have.
Det er sådan set en ting.
En anden ting er, at et regeringsindgreb er et fremmedelement i den danske forhandlingsmodel eller -metode.
Det er derfor, vi diskuterer det i dag.
Der synes jeg, at erfaringerne fra 2013, som er årsagen til de her vanskelige forhandlinger den her gang, bør give anledning til eftertanke.
Derfor vil jeg gerne spørge den ansvarlige minister, om ikke hun synes, at det for begge parters vedkommende kunne være et klart signal at sige, at vi ikke laver noget regeringsindgreb.
Vi har jo hørt andre liberalister i Folketinget sige det meget klart: Vi blander os ikke i forhandlingerne.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Så vi har ikke nogen eksempler på, at det er sket?
Jeg synes som sagt, det er helt glimrende.
Vi støtter jo forslaget, for det er glimrende at få det på plads her.
Men vil det så også sige, at det, ordføreren for Dansk Folkeparti siger nu her, er, at der ikke er et eneste eksempel i nyere danmarkshistorie på, at det havde gjort nogen forskel med det forslag, vi nu taler om?
For det er jo meget godt at have proportionerne på plads.
En ting er, hvad de gør i Schweiz.
Nu er det så Danmark, vi er i, og i Danmark er der så ikke et eneste eksempel på, at det ville have gjort en forskel.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Nej, det har jeg svaret på.
Det, der er det gode ved det her lovforslag, er, at nu får vi nogle retningslinjer for, hvordan man skal overholde dem.
Tidligere har der ikke været særlig mange retningslinjer, det har ikke været indskrevet i loven, og det er jo heller ikke en del af grundloven.
Nu har vi et lovforslag, nu ved kommunerne, nøjagtig hvad de skal gøre, og så kan et kommunalt flertal udskrive en folkeafstemning for at få en opbakning fra borgerne og samtidig sige til borgerne: Når I stemmer om det her, er det bindende, og så skal vi følge det.
Det er et lille skridt på vejen.
Vi ser det som en lille dannende del af det kommunale selvstyre, og jeg håber selvfølgelig på, at det bliver brugt langt mere, end det gør i dag.
Carl Holst (V), 2018-04-12:
Tak for det, formand.
De to foregående ordførere har fint beskrevet indholdet i lovforslaget, så det vil jeg ikke dvæle så meget ved.
Det er også rigtigt, som der er blevet sagt i form af et spørgsmål fra hr. Alex Ahrendtsen, at når vi står her i dag, så er det på baggrund af et beslutningsforslag fremsat af Dansk Folkeparti.
Dengang var Venstre positiv over for at ændre vejledende folkeafstemninger til bindende folkeafstemninger, med en skepsis i forhold til det element, der hed, at et antal borgere af sig selv kunne forlange at få et emne til folkeafstemning.
Intentionerne bag beslutningsforslaget var Venstre til gengæld meget positiv over for.
Intentionen var nemlig at få et mere levende lokalt demokrati og et større engagement hos borgerne, også i en erkendelse af, at kommunalreformen medførte lidt større kommuner og dermed også en følelse af, at der var længere afstand fra folk til folkevalgt.
Jeg håber, at vi med det her lovforslag, som vi kan gøre lille ved at sige, at det jo nu bare er vejledende, som vi gør til bindende, men som vi også kan gøre større ved at sige, at vi nu får italesat muligheden for at få en folkeafstemning, kan skabe det her engagement blandt borgerne til at få flere emner til folkeafstemning.
Vi skal dog også følge det i forhold til, at det her ikke må blive et pseudodemokrati, altså at emnerne, man spørger om, ikke har en relevans for borgerne, og at de emner, der er afskåret fra, at man kan tage dem til folkeafstemning, ikke kan komme til afstemning, og at det er emner, som borgerne går op i, nemlig fordi de er inden for rammerne af de budgetmæssige begrænsninger, som gør, at det ikke, som det ligger nu, kan komme til folkeafstemning.
Venstre støtter lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Venstre er jo et borgerligt parti, der går ind for økonomisk ansvarlighed.
Man ved fra forskningen, at hvor der er mange folkeafstemninger og hvor man kan stemme om budgetter, er der stor ansvarlighed, udgifterne bliver holdt nede, der er bedre vækst.
Når man præsenterer denne viden for ordføreren af borgerlig observans, kunne det så tænkes, at det ville være en god idé at have endnu flere folkeafstemninger på lokalt niveau i Danmark og dermed inddrage borgerne også i økonomiske spørgsmål?
Jeg har ikke nogen eksempler.
Nej, jeg sagde, at det var rige områder, og ikke, at der var vækst.
Erfaringerne er fra bl.a. Schweiz, hvor man kan se det.
Men når vi nu ved, at der er gode erfaringer med ansvarlighed gennem folkeafstemninger, ville det så ikke være en god idé at inddrage borgerne også i økonomiske sammenhænge?
Carl Holst (V), 2018-04-12:
Nej, fordi budgetlægningen i en kommune beror på en helhedsorienteret tilgang til budgetterne.
Folkeafstemninger med de elementer vil blive et ja/nej i forhold til nogle, der ikke har et forhold til emnet, men så vil opleve, at det er enkeltsagerne.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, at man, ikke mindst, når man snakker budgetlægningen i kommuner, har helheden med i sin tilgang til det.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Tak til ordføreren for den her, synes jeg, nuancerede tale med kærlighed til demokratiet, som jeg tror vi alle sammen deler her, men også med de nuancer, som der efter min mening bør være i forhold til spørgsmålet: om folkeafstemninger bare er løsningen på de udfordringer, som der helt sikkert er i vores demokrati.
Lad mig prøve at tage et konkret eksempel.
En politisk beslutning, som vi i den grad nyder godt af her i dagens Danmark, er Storebæltsbroen.
Havde Storebæltsbroen været til folkeafstemning, da den blev besluttet her i Folketingssalen, så ville der have været et dundrende flertal imod, i hvert fald hvis man ser på meningsmålingerne, Gallup og andre steder, fra den tid, i slut-1980'erne, altså et kæmpe flertal imod.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Sophie Løhde (V), 2018-04-12:
Tak, formand.
Det er nu ikke, fordi jeg har så frygtelig meget mere at tilføje til debatten end det, jeg redegjorde for i min indledende besvarelse, men jeg er til gengæld glad for at kunne konstatere, at der er bred opbakning i Folketinget på tværs af partierne til et forslag til vedtagelse, hvori Folketinget slår fast, at de bakker op om den danske model, og opfordrer til, at overenskomstforhandlingerne på det offentlige område fortsætter mellem parterne i overensstemmelse med principperne i den danske model, og endelig at sparede lønudgifter for staten ved en konflikt reserveres til velfærd, sådan som statsministeren også annoncerede i spørgetimen i tirsdags.
Det burde jo egentlig set med mine øjne være et forslag til vedtagelse, som samtlige partier i Folketinget stod bag, men sådan skal det ikke være.
Som jeg nævnte i min indledende besvarelse, og som alle her i salen også godt ved, forhandler vi for øjeblikket som parter i Forligsinstitutionen, hvor vi er pålagt tavshedspligt i forhold til indholdet af de igangværende forhandlinger i henhold til forligsmandsloven.
Derfor vil jeg af samme årsag afstå fra at kommentere det, selv om det unægtelig kunne være fristende at gendrive en række af de bemærkninger, som har været fremsat i debatten, og som er helt skæve.
Jeg vil i stedet kvittere for det flertal i Folketinget, som med dagens forslag til vedtagelse slår fast, at Folketinget skal lade parterne løse opgaven, og at Folketinget dermed i henhold til den danske model ikke skal blande sig i reguleringen af løn- og arbejdsvilkår, heller ikke nu, hvor forhandlingerne er overgået til Forligsinstitutionen.
Afslutningsvis vil jeg gerne gentage, at jeg som statens øverste repræsentant i de igangværende forhandlinger på det statslige område selvsagt arbejder benhårdt på, at vi som parter kan finde en løsning og få en aftale, som begge parter kan se sig selv i.
Men det er også klart, at i en forhandling skal begge parter flytte sig, for at der i fællesskab kan opnås et resultat og dermed en aftale, så vi ikke havner i en konfliktsituation.
Det har vi som parter et meget stort ansvar for i fællesskab at sikre.
Det mener jeg at alle de mange dygtige offentligt ansatte fortjener.
Jeg synes også, at Danmark og danskerne fortjener, at vi finder løsningerne rundt om forhandlingsbordet.
Det vil vi i hvert fald fra vores side i staten gøre vores yderste for.
Carl Holst (V), 2018-04-12:
Venstre støtter lovforslagets bemærkninger om begrænsningerne af det økonomiske ansvar i kommunalbestyrelserne, som ikke skal være omfattet af noget, man kan tage til folkeafstemning.
Der er eksempler på, at folkeafstemninger om økonomiske anliggender har haft svært ved at skabe de politiske beslutninger, der har været nødvendige.
Du nævnte en række udenlandske erfaringer.
I disse udenlandske erfaringer er der også eksempler på, at en nødvendig infrastrukturel og vækstskabende investering ikke har kunnet blive til noget, fordi borgerne, der bopælsmæssigt var væk fra investeringen, ikke ville gennemføre den.
Ordføreren nævnte også Slesvig-Holsten som et eksempel på et sted med folkeafstemninger med meget vækst.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Tak til ordføreren for talen.
Forslaget her handler jo så ikke om det, der blev diskuteret for et år siden, men om det reelle indhold i det her lovforslag, som handler om at gøre de kommunale folkeafstemninger bindende.
Hvor mange eksempler er der på, at man har afholdt kommunale folkeafstemninger, og at man så i byrådet har valgt ikke at følge resultatet?