runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2016-11-23:
Jeg kan igen bekræfte, at det er dejligt at være socialdemokrat, fordi det er et udtryk for, at der kan lægges en helt anden økonomisk politik for det her land end den, som den nuværende regering lægger for dagen.
Jeg skal bare spørge i tilknytning til overvejelsen om besparelser: Hvem er det, der ensidigt skal tage stilling til konsekvenserne for de kulturinstitutioner?
Der, hvor staten er mindretalsaktionær, fordi staten kommer med det mindste tilskud til driften,
kan staten så være den, der dikterer, at nu skal der spares, nu skal der reduceres, nu skal der sammenlægges osv.?
Er det i overensstemmelse med, skal vi sige aktieselskabstænkningen, at man lader mindretalsaktionærerne bestemme?
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Det har regeringen jo en løsning på.
Hvis bare Socialdemokraterne vil gå med på 2025-planen, er der et stort råderum, hvor vi tilmed kan slippe for nogle af besparelserne.
Det, der går til topskattelettelserne, vil i givet fald være 3 pct.
Det er det rene ingenting.
Men igen vil jeg sige, at det er dejligt at være socialdemokrat, for uanset hvad vi snakker om, kan Socialdemokraterne påstå, at det ville de ikke have behøvet at spare på, fordi de i stedet havde droppet topskattelettelserne.
Konklusionen er, at det er dejligt at være socialdemokrat.
Men det er godt, at Danmark ikke er regeret af Socialdemokraterne.
Christian Langballe (DF), 2016-11-23:
Jamen, altså, når nu ministeren udtaler sig så klart om den pågældende problemstilling, vil jeg godt vide, om vi kan være enige om, at der er forskel på immigration og så flygtninge, for det er en af de ting, som har redet den her debat som en mare, nemlig at man har blandet tingene sammen i en pærevælling.
Og der vil jeg egentlig godt vide, om ministeren er enig med mig i, at den folkevandring, som kommer fra Afrika, jo ikke kan sammenlignes med en flygtningestrøm, men drejer sig om, at der er utrolig mange mennesker – forståeligt nok – som gerne vil søge fremtiden i Europa, og at det jo i virkeligheden er bedre, at de bliver i Afrika og hjælper med at bygge de her lande op og udbygge de kompetencer, som jo bør være i ethvert land.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Mange tak.
Vil ministeren medvirke til at afhjælpe manglen på bl.a. praktiserende læger i yderområderne ved f.eks. at øge optaget af medicinstuderende på Aalborg Universitet?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Mange tak for spørgsmålet.
Først vil jeg gerne sige, at jeg er glad for, at vi har et rigtig godt medicinstudie i Aalborg.
Så sent som i sidste uge havde jeg faktisk lejlighed til på et meget spændende besøg på universitetets Institut for Medicin og Sundhedsteknologi at tale med også nogle af de studerende.
Medicinstudiet er sammen med de andre uddannelser på Aalborg Universitet med til at skabe gode betingelser for udvikling og vækst i Nordjylland.
Sidste år blev antallet af pladser på medicinstudiet i Aalborg øget med 50 studerende, så der nu kan optages 100 nye studerende om året.
Det skaber uden tvivl et bedre grundlag for at kunne rekruttere læger i Nordjylland.
Og det er godt, for det er med til at skabe et Danmark i bedre balance.
Når det kommer til at overveje at ændre optaget på medicinstudiet, f.eks. i Aalborg, skal det bl.a. afstemmes med den forventede udvikling i antallet af læger i de kommende år.
Jeg har fået oplyst, at Sundhedsstyrelsen forventer en relativt markant stigning i antallet af læger i årene fremover.
Det skyldes bl.a., at tilgangen til medicinstudiet er tredoblet siden 1990.
I forhold til den lægemangel, der opleves nogle steder i landet, kan jeg henvise til, at regeringen har nedsat et Lægedækningsudvalg.
Udvalget har bl.a. til opgave at komme med anbefalinger, der kan sikre en bedre fordeling af lægeressourcerne.
Jeg er oplyst om, at udvalget forventes at afrapportere til sundheds- og ældreministeren i starten af det nye år.
Når udvalget har afrapporteret, vil regeringen naturligvis forholde sig til udvalgets anbefalinger.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-11-23:
Jeg takker.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-23:
Det er korrekt, og jeg er mig bekendt stadig væk minister.
Lad mig så skære det helt tydeligt ud: Jeg ser positivt på den diskussion, der er rejst i høringssvarene.
Det har jeg aldrig lagt skjul på, og nu har jeg også sagt det i Folketingssalen; så nu er det kommunikeret rundt i hele Danmark.
Jeg tager blot det forbehold, at jeg ikke er i stand til som minister at træffe beslutning, uden at forligskredsen har drøftet det her.
Det er det, jeg har forsøgt at sige.
Jeg synes ikke, det er en fair måde at behandle en forligskreds på, at en minister begynder at tolke på høringssvar, inden man har haft drøftelsen blandt partierne.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at jeg selvfølgelig ser positivt på det her.
Det kommer vi til at få en drøftelse af.
Og så tillader jeg mig blot at sige, at jeg så også håber, at der er en overensstemmelse mellem det, boligordførerne har skrevet, og det, som er blevet rejst i diskussionen med erhvervsordførerne.
Det er der jo ikke nogen grund til at tro ikke skulle være tilfældet, og derfor er der ikke nogen grund til at hænge med mulen.
Man skal være glad.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-11-23:
Jeg kan godt garantere, at Dansk Folkeparti selvfølgelig står ved det, som vi siger, og det gør vi også i forhandlingerne.
Jeg kan oplyse, at Liberal Alliance som eventuelt nyt parti i regeringen også har skrevet under på den henvendelse til erhvervs- og vækstministeren.
Så vil jeg bare lægge vægt på, at ministeren også har udtalt, at man er ude at lave en ny vækststrategi, der skal understøtte fremtidig vækst og eksport af bæredygtige byløsninger.
Det hele harmonerer bare så godt, hvorfor min manglende forståelse af, hvorfor erhvervs- og vækstministeren som den eneste ikke ønsker at anerkende og ligesom tilkendegive sin holdning til det her.
Vi har jo tilkendegivelser fra alle andre, så vi mangler kun ministeren, for at vi er flere, der kan sove trygt om natten – også uafhængigt af hvilken regering der måtte opstå i næste uge.
Men jeg må jo tage til takke med, at jeg ikke får et nærmere svar fra ministeren i dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-23:
Jeg beundrer spørgerens ihærdighed på dette punkt.
Og det er ikke sendrægtighed fra ministerens side, som ligger til grund for det, der bliver svaret.
Nu var det jo sådan, at der var et lovforslag, der blev sendt i høring, på planlovsområdet, og der må jeg bare sige, at det lovforslag også var i høring hos Dansk Folkeparti.
Men jeg orker ikke at stå og lave en politisk polemik om det her; det synes jeg sagen er for vigtig til.
Den ene er, at regeringen i øjeblikket er ved at blive udvidet, bl.a. med et parti, som ikke er en del af forliget om planloven.
Det bliver de så selvfølgelig, når de måtte indtræde i regeringen, hvis det altså sker, nemlig Liberal Alliance.
Og den anden ting er, at jeg i det tilfælde, jeg måtte være erhvervs- og vækstminister, har tænkt mig at tage mødet hurtigst muligt med forligspartierne, fordi vi nu er i en situation, hvor høringssvarene stort set er bearbejdet, og hvor vi så kan træffe afgørelse ud fra de høringssvar, der er kommet.
Jeg synes, det er forkert af mig at stå og have den diskussion i dag i Folketingssalen.
Det kan man være enig med mig i eller ej, men det gør jeg simpelt hen ikke i dag.
Men det kommer jeg til, og der er Dansk Folkeparti med ved bordet.
Så går jeg også ud fra, at Dansk Folkeparti mener det, som spørgeren giver udtryk for her; det er jeg overbevist om.
Og så må vi jo se, om der er bred opbakning til det blandt alle partier, altså om der er en overensstemmelse mellem det, som boligordførerne har ment, og det, som erhvervsordførerne har ment, da man lavede planlovsaftalen.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-11-23:
Udfordringen er blot, at der hele tiden har været et bredt ønske, også politisk, om at udvide det her fra 3 til 10 år, netop fordi den mulighed, der er i lokalplanerne i dag, er begrænset af de rigtig mange andre krav, der stilles til de her områder.
Lige netop ungdomsboliger er der ikke mulighed for pludselig går hen og bliver permanente; det er i hvert fald væsentlig lettere at kontrollere, end hvad der gælder på mange andre områder.
Derfor giver det altså virkelig god mening at gøre det her.
Ønsket har efter min opfattelse været der hele vejen igennem
Af en eller anden årsag har det ikke været skrevet ind fra starten, hvorfor der kontinuerligt har ligget det her pres.
Og vi kan jo konstatere, at både Lejernes Landsorganisation, Dansk Metal, Dansk Byggeri, VELUX Danmark, Danske Studerendes Fællesråd, Lejerbo og mange andre støtter op om det her, herunder private aktører, som ministeren også har hørt fra, og det gælder i øvrigt også 3F.
Derudover gælder det jo samtlige boligordførere.
Nu er det desværre ikke os alle, der har mulighed for at sidde i de forhandlinger med planloven, da vi ikke er repræsenteret i alle udvalg, men alle boligordførere fra samtlige partier, med undtagelse af Venstre, har skrevet under på, at de mener, at det her er en rigtig, rigtig god mulighed for at skabe nogle hurtige boliger.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor ministeren ikke kan anerkende Venstres stillingtagen i den her sag, når nu det er så åbenlyst for alle andre – så vi bare kan få det ordnet og fikset.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er bekendt med den store interesse for at etablere midlertidige studieboliger i eksempelvis København, og ikke mindst med interessen fra spørgeren, som jeg jo selv har haft lejlighed til at drøfte det her spørgsmål med tidligere.
Det vil sige en noget længere periode, end de 3 år, som regeringen i sommer aftalte med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti som en del af aftalen om en modernisering af planloven.
Lovudkastet om modernisering af planloven, der udmønter aftalen, har været i offentlig høring, og ønsket om at give mulighed for etablering af midlertidige studieboliger i 10 år er også et tema i flere af de høringssvar, vi har modtaget.
I den forbindelse skal jeg sige, at vi har modtaget rigtig mange høringssvar, langt over hundrede.
Det har vi også ønsket at give mulighed for med aftalen om planloven.
Dispensationsmulighedens varighed på 3 år med mulighed for forlængelse er fastsat på baggrund af en række hensyn, bl.a. hensyn til naboer og investorer.
For naboer og investorer, som har baseret deres dispositioner i området på en gældende lokalplan, kan en længerevarende dispensation til midlertidig anvendelse af et areal have negative konsekvenser.
Det kan f.eks. have konsekvenser for ejendomspriserne og kan betyde, at naboerne i det pågældende område skal leve med byggeri over en længere periode, som ikke er i overensstemmelse med lokalplanen.
Jeg vil dog gerne nævne, at kommunen allerede i dag har mulighed for at tillade midlertidig anvendelse af et areal til f.eks. studieboliger i 10 år ved at give en tidsbegrænset byggetilladelse til formålet.
Det forudsætter, at anvendelsen er i overensstemmelse med lokalplanen, det vil sige, at i de tilfælde, hvor anvendelsen ikke kan rummes i lokalplanen, kræver denne løsning, at der laves en ny lokalplan.
Hvis den ønskede brug af området har en længerevarende og mere permanent karakter, kan der i stedet udarbejdes en ny lokalplan, der giver grundejerne større retssikkerhed, og hvor der er en længere høringsperiode.
Alle høringssvar er ved at blive gennemgået, og de indgår i overvejelserne om spørgsmålet om midlertidige studieboliger.
I den forbindelse kommer jeg til at drøfte dette spørgsmål med forligskredsen bag aftalen, som jo også for mange parters vedkommende er dem, der har skrevet under på det brev, som er sendt til mig.
Det er jo også heldigvis sådan, at Dansk Folkeparti er en del af forligskredsen bag planloven, og jeg ser selvfølgelig med positive øjne på det brev, der er sendt til mig.
Men jeg synes, det giver mest mening at diskutere det i forligskredsen, inden jeg offentliggør, hvad regeringen har tænkt sig at gøre.
Og det er alene af den årsag, at regeringen i øjeblikket, i de her timer og dage, er ved at blive udvidet, og derfor synes jeg ikke, det giver mening at sagsbehandle denne sag i Folketingssalen.
Men det kommer vi til at gøre i den forligskreds, der er, og der bliver også indkaldt til et møde relativt hurtigt, så snart der måtte være dannet en ny regering.
Christine Antorini (S), 2016-11-23:
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet højt: Hvordan mener ministeren at professionshøjskolerne konkret kan finde 1,2 mia. kr. frem til 2020 gennem – jeg citerer – »betydelige gevinster på administration og bygninger«, som ministeren har nævnt, uden at det går ud over kvaliteten og helt nødvendige jobrettede uddannelser i hele Danmark?
Merete Dea Larsen (DF), 2016-11-23:
Vil ministeren oplyse status for regeringens arbejde med sagen om flytbare studieboliger, og hvor langt ministeren er kommet i forhold til at imødekomme et bredt politisk ønske samt en række private aktørers ønske om at forlænge begrebet midlertidighed i forhold til studieboliger fra 3 til 10 år?
Vil ministeren oplyse status for regeringens arbejde med sagen om flytbare studieboliger, og hvor langt er ministeren kommet i forhold til at imødekomme et bredt politisk ønske om samt en række private aktørers ønske om at forlænge begrebet midlertidighed i forhold til studieboliger fra 3 til 10 år?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Jeg synes, det er helt i orden, at spørgeren her udviser en vis utålmodighed, al den stund jeg har udmærket kendskab til spørgerens tilknytning til først og fremmest selvfølgelig Nordjylland, men også til Aalborg Universitet, så fuld forståelse for det.
Og særlig, må jeg sige, når der er tale om noget så vigtigt som lægeuddannelsen, er vi nødt til at være sikre på, at vi er fuldstændig på rette vej, på fast grund osv., før vi træffer vores beslutning.
Så jeg håber på forståelse for, at vi afventer Lægedækningsudvalgets rapport og derefter ser på anbefalingerne derfra, før vi træffer beslutning om, hvad der skal ske.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Faktisk er det sådan, at Praktiserende Lægers Organisation – dem, der bliver kaldt PLO – giver udtryk for, at vi mangler et sted mellem 100 og 150 læger, ikke mindst i de mere tyndt besatte områder.
Så der er sådan set et grundlag for at uddanne nogle flere, og det er derfor, jeg spørger en gang til: Når vi nu ved det her, som ministeren så desværre ikke har fået undersøgt, skulle vi så ikke overveje en gang til, om ikke det var en god idé at styrke den rigtig gode uddannelse, der allerede er på Aalborg Universitet – måske også andre steder – og sikre, at der er nogle flere, der bliver uddannet som læger?
For vi kommer til at bruge flere læger i fremtiden, ikke færre, og skulle vi få nogle tilovers, er der jo også masser af opgaver ude i verden, der skal løses, hvor der er brug for læger.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Jeg har ikke lige ledighedsstatistikken med i baglommen her, så det kan jeg desværre ikke svare på, men gør det gerne skriftligt.
Men hr. Rasmus Prehn har fuldstændig ret i, at vi er nødt til at få stillet på de store skruer i vores uddannelsessektor, så vi sikrer, at vi får et bedre match eller en bedre balance imellem de uddannelser, vi udbyder, og det, som efterspørges.
Lige præcis hvordan det ser ud med ledigheden for lægerne,
er jeg som sagt ikke lige opdateret på, men jeg kan sige, at generelt er der jo en stor efterspørgsel efter naturvidenskabeligt uddannede, og det er et langt, sejt træk, som vi har arbejdet på de seneste år.
Men der kommer initiativer, også fra regeringens side, der kommer til at understøtte, at vi får mere fokus på kvalitet og relevans i vores uddannelsessektor.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Generelt, når vi diskuterer uddannelsespolitik her på Christiansborg, har der været meget fokus på, hvordan det ser ud med beskæftigelsen for de kandidater, vi uddanner.
Og der er nogle, der har haft meget travlt med, at vi skulle skrue ned for de uddannelser, hvor der er udsigt til, at man uddanner til arbejdsløshed, og så kunne vi skrue op for de uddannelser, hvor der er udsigt til beskæftigelse.
Hvordan ser det egentlig ud med de medicinske kandidater?
Mig bekendt er der så godt som fuld beskæftigelse, og faktisk er der så meget mangel på dem, at man kunne bruge endnu flere.
Er det ikke korrekt?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Er det ikke bare om at komme i gang? spørger hr. Rasmus Prehn.
Så jeg vil blot anmode Socialdemokratiet om også at afvente, at der sker en afrapportering fra udvalget, og at vi så ser på de anbefalinger, som udvalget måtte komme med, så vi er sikre på, at vi træffer beslutningerne på så godt et grundlag som overhovedet muligt.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Mange tak til ministeren for det her rimelig fyldestgørende svar.
Jeg glæder mig også over, at ministeren sådan set slutter af med en lille åbning i forhold til mit konkrete forslag her om flere studiepladser i det hele taget, men også gerne på Aalborg Universitet, nemlig i det, ministeren siger, om, at når man har haft lejlighed til at evaluere, hvilken virkning der har været af det, man har gjort, så kan man tage en ny vurdering af, om det kunne give mening at øge antallet af studiepladser.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig positivt, at ministeren har den dør åben.
Nu har det jo været en lang og, synes jeg, måske også noget sej kamp i det hele taget at få åbnet et medicinstudie i Aalborg.
Da jeg startede som medlem af Folketinget tilbage i 2005, var det på tegnebrættet.
Det var noget af det, vi sloges for; det var noget af det, vi gik til valg på.
Og der var en hel del politikere, der gav udtryk for, at det var urealistisk, at det ville gøre, at fagligheden blev for tynd, og det ene med det andet.
Heldigvis valgte man at åbne medicinstudiet i Aalborg, og det glæder mig, at ministeren også har oplevelsen af, at det er en kæmpe succes.
Jeg var selv med til eksamensbevisoverrækkelsen her i sommer, da de første læger blev færdige i Aalborg.
Det er en kæmpestor ting, og det er noget, der betyder rigtig, rigtig meget.
Jeg kan ikke lade være med at tænke over, at hvis man måske lidt før havde udvist den rettidige omhu og havde oprettet den her uddannelse og også havde skaffet de flere pladser, som jo den tidligere socialdemokratiske regering skaffede i maj 2015, så havde man måske været nogle af de problemer, vi oplever i dag, foruden.
Det er derfor, jeg gerne vil høre, om ministeren ikke er bange for, at erkendelsen af, at der er brug for at uddanne endnu flere læger, simpelt hen kommer for sent, sådan at vi om 10 år eller om 15 år kommer til at stå i endnu større problemer.
For selv om man uddanner flere læger i det hele taget, er virkeligheden vel den, at vi kommer til at gå mere til lægen fremover og får mere brug for lægebistand, end vi har haft tidligere, fordi vi helt naturligt, også i takt med øget viden og andet, har mere fokus på vores sundhed, på folkesundheden.
Så er det ikke om at komme i gang med de her uddannelsespladser, også når vi ser, hvor fantastisk flot det foregår på Aalborg Universitet med medicinuddannelsen?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-23:
Vi er ikke en del af den her aftale, og vi stemmer ikke for det her lovforslag.
Jeg synes, der har været udmærkede betragtninger fra andre ordførere, som jeg ikke skal gentage.
Jeg skal blot sige, at det også gør indtryk på os med de høringssvar, der er.
Det er jo helt utvivlsomt, at de forskellige organisationer, der har med menneskerettigheder at gøre, der har med retssikkerhed at gøre, der har med flygtninge at gøre, vender tommelfingeren nedad til det her lovforslag.
Det er unødvendigt, det er på kanten af menneskerettighederne, og derfor anbefaler de, at man ikke vedtager det her.
Det synes jeg vi er nødt til at tage alvorligt.
Det er klart, at vi står med nogle udfordringer, også med hensyn til mennesker på tålt ophold, men svaret er ikke nødvendigvis at gøre det så utåleligt som muligt.
Svaret kan også være at tage de udfordringer mere konstruktivt op, end det udtrykkes i den sætning, som er gentaget så mange gange, og som også afspejler sig i det her lovforslag.
Vi kan ikke støtte lovforslaget.
Peter Christensen (V), 2016-11-23:
Tak for den enstemmige tilslutning til lovforslaget.
Kongeriget Danmark har tilsluttet sig IAEA-konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale og nukleare anlæg og er dermed forpligtet til at sikre, at der etableres et lovmæssigt system vedrørende sikringsmæssige foranstaltninger, dvs. fysisk beskyttelse af nukleart materiale og nukleare anlæg.
Efter konventionen skal nukleart materiale, der udnyttes til fredelige formål, beskyttes mod tyveri og anden uretmæssig tilegnelse, ligesom nukleart materiale og nukleare anlæg skal beskyttes mod sabotage.
Lovforslaget har til hensigt at etablere det lovmæssige grundlag for opgaver og forpligtelser vedrørende denne fysiske beskyttelse og sikring af nukleart materiale og anlæg.
Med lovforslaget sikres det, at ansvaret for at træffe de nødvendige sikringsmæssige foranstaltninger påhviler den, der bruger, opbevarer eller transporterer nukleart materiale, og den, der driver det nukleare anlæg.
Efter gældende administrativ praksis træffes der allerede i dag sikringsmæssige foranstaltninger for transport af nukleart materiale, der kører igennem Danmark.
Karakteren af de nukleare sikringsmæssige foranstaltninger er angivet i konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale.
Efter lovforslaget skal de sikringsmæssige foranstaltninger fremgå af en sikringsplan, som skal godkendes af Beredskabsstyrelsen forud for bl.a. transport af det nukleare materiale.
Herved sikres det, at de sikringsmæssige foranstaltninger altid er de rette og de fornødne.
Derudover indeholder lovforslaget bl.a. forslag om Beredskabstilsynets tilsyn med overholdelse af den godkendte sikringsplan samt forslag om bødestraf ved overtrædelse eller forsøg herpå af forpligtelserne i lovforslaget.
Med lovforslaget sikres det også, at kongeriget selvfølgelig lever op til de internationale forpligtigelser, vi har tilsluttet os.
Afslutningsvis skal det bemærkes, at lovforslaget kan sættes i kraft for Grønland ved kongelig anordning.
Ikrafttrædelse af loven i Grønland er bl.a. en forudsætning for at ophæve det territoriale forbehold, der gælder for dele af konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale og nukleare anlæg i Grønland.
René Gade (ALT), 2016-11-23:
Jeg tilslutter mig.
Det er et meget fornuftigt forslag, hvor vi jo egentlig bare implementere noget, som vi har forpligtet os til også internationalt.
Så vi siger ja tak fra Alternativets side.
Christina Egelund (LA), 2016-11-23:
Liberal Alliance kan ligeledes tilslutte sig L 83 vedrørende ændring af beredskabsloven.
Der er tale om en implementering af sikkerhedsmæssige foranstaltninger for nukleart materiale og nukleare anlæg.
Danmark har som bekendt tilsluttet sig IAEA-konventionen, og hensigten med det her lovforslag er at skabe lovgrundlag for de forpligtelser, der påhviler den, som enten bruger, opbevarer eller transporterer nukleart materiale, eller den, som driver et nukleart anlæg.
Det er en opgave, som Beredskabsstyrelsen hidtil har varetaget, og som de fortsætter med at varetage.
Vi har fra Liberal Alliances side fuld tiltro til, at Beredskabsstyrelsen fortsat kan løfte denne opgave, og vi støtter lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-23:
Enhedslisten kan også støtte det her lovforslag.
Vi er som bekendt klart imod atomkraft og atomvåben, og vi kan heller ikke støtte, at der bliver udvundet eller transporteret uran i rigsfællesskabet.
Men i det omfang, det sker, er det selvfølgelig fuldstændig magtpåliggende, at al håndtering af nukleart materiale foregår i tråd med internationale konventioner.
Og det er vigtigt, at de tilstrækkelige ressourcer er til stede i Beredskabsstyrelsen og hos andre myndigheder, sådan at vi er klar til at løfte den her opgave.
Så vi støtter det her forslag og vil i øvrigt i udvalgsbehandlingen gerne spørge nærmere ind til, om der er tilstrækkelige ressourcer til stede i beredskabet, eller om det er nødvendigt at tilføre flere midler og kompetencer for at løfte den her meget vigtige opgave.