runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-16:
Det er jo altid svært at være den sidste i spørgerunden.
Jeg tænker, at statsministeren godt kan nå at blive lidt træt og lidt grumpy, undskyld, lidt mindre glad.
Så jeg håber sådan set, at vi kan holde den åbne dialog.
Altså, SF har fulgt op på de her forslag.
SF har jo flere gange sendt forslag til regeringen og inviteret os selv til møder og har bl.a. sammen med Socialdemokratiet lavet et udspil i dag.
Vi har sådan set også løbende i processen været inddraget til møder hos integrationsministeren, men uden at der er kommet et udspil.
Så i stedet for at vi skal bruge flere timer og år på rundkredsmøder eller på at snakke, vil jeg bare spørge lidt ind til indholdet i noget af det her.
Hvad er det for nogle udfordringer, vi står med?
Og hvad er det, der skal diskuteres og løses?
Hvad siger statsministeren til at kigge på en procentsats i forhold til gymnasierne, med hensyn til hvor mange der må være af anden etnisk herkomst eller folk, der er tosprogede?
Kan vi være med på at diskutere et opgør med det frie skolevalg, for det er jo en del af diskussionen?
Og vil statsministeren være med til at kigge på en automatisk opskrivning til vuggestuerne, så vi er sikre på, at man fra barnsben får sproget ind under huden?
Det er bare for at nævne to eksempler.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-16:
Det er ikke ret længe.
Altså, det var derfor, jeg brugte min nytårstale til at annoncere det.
Jeg kan forstå, at SF ikke selv rigtig har fulgt op på de der diskussioner fra landsmødet tilbage i 2016 før i dag, oven på min nytårstale.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Altså, frem for at diskutere, hvem der mener noget hvornår, vil jeg gerne kvittere for den tone, der lyder i dag fra SF's formand, og det gælder også Socialdemokratiets formand.
Jeg kender det kun fra Berlingske, men hvis det står til troende, synes jeg, at der er et rigtig godt udgangspunkt, når regeringen formentlig omkring vinterferien, vil jeg tro, præsenterer sit samlede udspil til et holistisk opgør med parallelsamfund og ghettodannelse.
Det er jeg slet ikke enig i.
Altså, det er jeg som i overhovedet slet ikke enig i, og jeg synes egentlig, det er lidt underligt, når hr. Morten Østergaard rejser sig op og starter med at rose mig for en artikel, som fru Mette Frederiksen skældte mig ud over, og fremhæve det med nuancerne og balancerne og så går fuldstændig enøjet ind i det her.
Jeg nægter da at tro på, at der bredt i dansk erhvervsliv ikke også rummes den her nuance, at vi skal flere ting på samme tid.
Det kan godt være, det kun er mig ene mand, der så vil tale for det, men vi skal da flere ting på en og samme tid.
Det har vi brug for en folkelig opbakning til.
Den mister vi da, hvis en hvilken som helst person, der kommer til Danmark, fordi man er forfulgt, alene af den grund erhverver retten til at blive i Danmark permanent, også hvis situationen i ens eget hjemland ændrer sig.
Så skal vi sørge for at have et arbejdsmarked, og det er derfor, vi skal tale beløbsgrænser, for min skyld gerne differentierede, så vi også tager hensyn til, hvad folk laver i deres fritid.
Det er da den balance og den nuance, vi har brug for.
Så tror jeg da også, at dansk erhvervsliv helt bredt vil have en interesse i, at folk, der har været i Danmark i en årrække, fordi de er flygtet fra et sted, hvor man ikke kunne være, drager mere kompetente hjem igen med gode minder om Danmark, med gode relationer.
Historien er jo rig på eksempler – tag til Korea f.eks. – på, hvordan folk, der har haft et flygtningeophold i Danmark, efterfølgende med afsæt i det har fastholdt en relation til Danmark til glæde for det land, de er vendt tilbage til, og også til fortsat glæde for dansk erhvervsliv.
Altså, jeg tror på, at dansk erhvervsliv også kan rumme den her nuance.
Morten Østergaard (RV), 2018-01-16:
Det synspunkt er der jo ingen der har.
Det synspunkt, som møder en, hvis man vil bevæge sig ud til de virksomheder, der faktisk har taget et ansvar, er, at hvis de skal hjælpe med at reducere de omkostninger, det har, når vi skal beskytte flygtninge, der kommer til os – nemlig de omkostninger, der er, ved at flygtningene ikke forsørger sig selv, men i stedet for skal leve af offentlig støtte – og hvis de skal investere deres kræfter i det og sætte integrationen i centrum, for at bruge statsministerens egne ord, så skal de også kunne regne med det.
Så skal de have et signal om, at det ikke set fra deres side er smartere at ansætte en hvilken som helst anden europæer, som de ved de kan beholde lige så længe, som det skulle være.
Derfor er spørgsmålet jo, om statsministeren mener, at det handler om at sætte integrationen i centrum, om det handler om, at Danmark er åbent for dem, der kan og vil, om det reelt handler om, at dem, der gør det godt og tager Danmark til sig, som statsministeren sagde i nytårstalen, skal blive ved med det.
For lige nu gambler man med opbakningen hos virksomhederne til den integrationsindsats, fordi det er skønne spildte kræfter, medmindre der kommer nogle nye signaler.
Pia Adelsteen (DF), 2018-01-16:
Tak for det.
Grunden til, at jeg lige har bedt om ordet, er – hvad kan man sige – en debat, der har foregået i en uges tid, specielt oppe i Lønstrup, hvor der sker ting og sager, fordi folk er bange for, at deres ejendom falder i havet.
Det resulterede så i, at jeg i fredags tog en tur til Lønstrup sammen med vores formand for Dansk Folkeparti, Kristian Thulesen Dahl, for at se, hvad det rent faktisk er, der foregår deroppe.
Jeg må sige, at når man kommer derop, er det jo ikke – i forhold til hvad der står i aviserne – nær så slemt at se det.
Men man kan jo godt forstå, at folk føler sig magtesløse, når de ser havet komme tættere og tættere på deres ejendom og skrænterne vælte ned.
Samtidig må man sige, at borgmesteren i Hjørring Kommune jo også har været ude med riven og fortælle, at vi ikke gør noget her i Folketinget.
Det er jeg faktisk uenig i, for jeg mener at vi er i gang med at lave en meget stor ændring af kystbeskyttelsesloven, og det er også derfor, at jeg har valgt at tage ordet i dag.
Jeg vil måske også gerne opfordre ministeren til at komme med nogle kommentarer til det. Vi har lavet nogle ændringer i planloven.
Nu er vi i gang med L 100, hvor vi ændrer lidt ved formålene, at vi fjerner en 25-årsregel, som har været totalt tåbelig, og som i hvert fald har gjort, at nogle huse er faldet i havet helt uden grund – det havde i hvert fald ikke været nødvendigt.
Og så har vi et lovforslag, der er i høring, hvor vi også skal se på, at folk får flere muligheder for at lave hård kystsikring.
Det er i hvert fald noget, som folk oppe i Lønstrup taler meget om.
For når man ser havet æde sig nærmere og nærmere ind på ens hus, så bliver man bekymret – man bliver bekymret for sin ejendom.
Derfor vil jeg meget gerne opfordre ministeren til også at gå op og fortælle lidt om, at vi rent faktisk gør noget herinde i Folketinget, altså at vi ikke forsøger at spille aben videre, man faktisk forsøger at hjælpe borgerne.
Det skal man også forstå ude i kommunerne, sådan at borgerne selvfølgelig får hjælp.
Man vil også på et tidspunkt ude i kommunerne netop stå med ansvaret – nu har jeg brugt Hjørring Kommune som eksempel, og det vil jeg fortsætte med – som borgmester, som kommunalbestyrelse og skulle sige ja eller nej til, om folk må kystbeskytte.
Så kommer det meget tæt på, om man må gøre noget, eller om man ikke må gøre noget.
Kystdirektoratet får en vejledende rolle.
Men det har været hele planen med den aftale, som regeringen har lavet med KL, og det er noget, som vi i hvert fald i Dansk Folkeparti synes er rigtig godt, nemlig at det kommer derud, hvor borgerne er, og hvor folk ved, hvad det er, der foregår.
Så en opfordring til ministeren om også lige at komme med et par bemærkninger.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-16:
Tak for det, formand.
Også tak til Dansk Folkepartis ordfører for opfordringen.
Jeg vil gerne kvittere for det meget fine samarbejde, vi har haft, omkring kystbeskyttelse og kystsikring, for der er ingen tvivl om, at det her er noget, der optager utrolig mange danskere, altså at de ser ejendomme falde i havet, at de ser, at der er steder, hvor man har vildere vejr, og at det betyder noget for, hvordan man kan bo trygt.
De skal have mulighed for mere hård kystsikring.
Det skal laves forsvarligt, så man ikke ødelægger det for naboerne.
Vi giver ansvaret til landets kommuner, som er tættest på borgerne, mens Kystdirektoratet så giver en vejledende udtalelse om, hvordan det kysttekniske skal se ud.
Vi fjerner også den regel, der indtil nu har betydet, at der skulle være 25 år eller mere, før man kunne få lov til at kystsikre sit hus mod, at det kunne falde i havet osv. osv. – en perlerække af initiativer, som får konsekvenser.
Det betyder også, f.eks oppe i Lønstrup, at de grundejere, der tidligere har fået afslag på en ansøgning om hård kystbeskyttelse, ja, de kan søge igen.
Hvorvidt de vil få en godkendelse, afhænger selvfølgelig af deres projekt osv.
Men vi åbner netop dørene rundtom i landet for, at flere kan få lov til at kystsikre deres ejendom, men også jordarealer og lign.
Jeg er meget, meget tilfreds med den mulighed, vi nu åbner for borgerne, og det her viser jo, at Folketinget på ingen måde sidder på hænderne, men viser vejen for, at flere danskere får bedre muligheder.
Vi har netop lagt op til, at vi skal have afprøvet flere metoder, og at der skal gives tilladelse til det, lige såvel som vi internationalt er aktive i forhold til andre dele af verden, hvor man bruger andre beskyttelsesmetoder – så er det også en del af det.
Og ja, den rådgivningsfunktion, som Kystdirektoratet har, bliver en vejledende, rådgivende funktion, og den tilladelse, som kommunerne giver, skal selvfølgelig kunne klare det krav, der er til etablering og lignende, men det bliver der jo fastlagt en praksis for.
Pia Adelsteen (DF), 2018-01-16:
Jeg vil blot følge lidt op på Kystdirektoratets rolle, som jo mere bliver en rådgivende rolle, hvor kommunerne ikke er forpligtet til at følge direktoratets rådgivning.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Det er jeg meget enig med fru Pia Adelsteen i.
Det her er bestemt et skridt i den retning, vi gerne vil, i forhold til at man får øget metodefrihed, og at man får mulighed for at sikre sin ejendom langt bedre, end man har kunnet indtil i dag, og det er en meget, meget stor sejr for den enkelte borgers tryghed og retssikkerhed i forhold til ejendom og lignende.
Pia Adelsteen (DF), 2018-01-16:
Det er blot lidt opfølgning i forhold til spørgsmål fra nordjyske medlemmer af Folketinget.
Kystanalysen mener jeg i bund og grund ikke var det papir værd, den var skrevet på, for så meget nyt var der jo heller ikke i den, selv om det er fint nok at få det skrevet ned på papir.
Godt nok er der en fælles aftale ovre på Vestkysten, men resten af Danmark har jo ikke nogen, og så er det vel ikke kun i Hjørring Kommune eller nord for Limfjorden, at det er et problem, for så er det vel også Nordsjælland og alle andre steder.
Så kan vi så alle sammen, lidt afhængigt af hvor vi er valgt, komme og fortælle om problemerne.
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er, at folk rent faktisk får lov til at gøre noget for at beskytte deres ejendomme, så de kan sove trygt om natten, som ministeren siger, og det er det, vi arbejder os hen imod, sådan at man rent faktisk kan gå i seng uden at være bange for, at ens hus falder i havet, og det er vel egentlig bare det, vi vil have vedtaget.
Uagtet at vi rigtig godt kunne tænke os at give penge til alle, så vi bare ordnede det herindefra, er det bare ikke sådan, verden hænger sammen, og derfor er det stadig, som det altid har været, borgerne, der skal betale.
Men det er vel heller ikke det, der har været det største problem, som jeg i hvert fald ser det.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-16:
Tak for det.
Jeg kan i hvert fald sige til hr. Orla Hav, at vi kommer til at tage udgangspunkt i den kystanalyse, der er lavet, som giver nogle tilkendegivelser om, hvordan udfordringerne er.
Jeg tror, den nuværende aftale går tilbage til begyndelsen af 1980'erne, hvor man har haft erosionskyster og store baglandsarealer, hvor der var risiko for, at de ville blive oversvømmet, hvis man ikke fik lavet ordentlige sikringer.
Og det kommer vi selvfølgelig til at se på nu her, når vi skal i gang med fællesaftalen.
Orla Hav (S), 2018-01-16:
Jamen altså, sandheden er vel, at den kystanalyse, som der ageres på, først er kommet efter den tidligere regering.
Det var den tidligere regering, der bestilte den her analyse.
Kunne man så tænke sig, at regeringen nu vil rette op på det skæve forhold, og at staten på den ene kyststrækning langs den jyske vestkyst engagerer sig, og at det gør man så også på den strækning, der går fra Limfjorden og så op til Skagen?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-16:
Ja, det tror jeg da i høj grad man kan – det tror jeg da i høj grad.
Og jeg kan også godt undre mig lidt over, at man i den daværende regering, da den sidste fællesaftale blev forhandlet, ikke valgte at se på, at man kunne udvide fællesaftalen – altså, den mulighed var der jo, da hr. Orla Hav og hr. Bjarne Laustsen sad i et regeringsparti.
Vi kommer til at tage den drøftelse i løbet af 2018: Hvor skal fællesaftalen udstrækkes til?
Og der har vi jo en kystanalyse, der blev sat i gang af den daværende regering, som viser nogle indikationer på, hvor kriterierne er ens.
Orla Hav (S), 2018-01-16:
Tak til ministeren for at gå på talerstolen.
Jeg skal bare spørge: Kunne det tænkes, at den reaktion, som borgerne i Nørlev-Lønstrup-området har, hænger sammen med, at der gælder ganske forskellige vilkår for kystsikring på den jyske vestkyst?
Mig bekendt er det sådan, at staten er engageret i kystsikringen fra grænsen og op til Limfjorden, men fra Limfjorden og så nordpå må man klare sig selv.
Kunne det tænkes, at man kan finde noget af forklaringen på frustrationerne her?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-16:
Jamen svaret er jo helt enkelt, at det har regeringen naturligvis ikke gjort, inden det forhandlingsforløb skal sættes i gang med udgangen af 2018, når en ny fællesaftale skal forhandles.
Og det ved hr. Bjarne Laustsen jo godt, så der er ingen grund til at lave polemik over den slags.
Det er der, vi påtager os vores ansvar.
Det har man gjort i mange, mange år, også under tidligere regeringer.
Og grundprincippet om, at det er borgeren, der betaler for sin egen kystsikring, fraviger vi heller ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-16:
Jamen jeg spurgte jo konkret til, hvad statens rolle er i det her.
Det er jo sådan, det opleves derude.
Og det er derfor, jeg spørger direkte, hvad statens rolle er i det.
Vi har fået lavet en kystanalyse, som blev sat i gang af den tidligere regering, og den forklarer, at der i Hjørring og et par kommuner i Nordsjælland er ti lavtliggende områder, der har store udfordringer, når der er oversvømmelse, når der er storm.
Og spørgsmålet er, om vi vil se på, at det her foregår, altså at der er områder, der bliver oversvømmet, og at der er huse, der styrter i havet.
36 huse er styrtet i havet indtil nu.
Jeg kan jo ikke forstå, at regeringen på den baggrund ikke allerede har indkaldt til forhandlinger om den plan, om fællesaftalen, der løber frem til 2019, for at få den revideret.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-16:
Tak for det.
Det er jo en lidt underlig spørgeform, når man tænker på, at alt det, som hr. Bjarne Laustsen har råbt op om, altså at der nu skulle være bedre mulighed for kystsikringen og lignende, som ikke har kunnet lade sig gøre i årevis, giver vi nu mulighed for, og så er spørgsmålet, om vi nu bare tørrer tingene af på borgere og kommuner.
Det er jo det rene nonsens.
Det, som fortsat er borgernes eget ansvar, er kystsikringen.
Så er der en fælles aftale, der skal genforhandles i 2018, som er de steder, hvor staten har forpligtelser, og endelig giver vi nu kommunerne muligheden for at få det planlægningsmæssige ansvar, noget, som KL i den grad bakker op om, og hvor vi også har afsat midler til en lang række forskellige ting.
Så til det spørgsmål af mere polemisk karakter, hr. Bjarne Laustsen stillede, er svaret direkte.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-16:
Det er jo en sådan lidt anderledes debat, men jeg kan bekræfte, at det, der er sket i juledagene og hen over årsskiftet, er noget, der optager sindene i Nordjylland.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren nu, hvor der er lejlighed til det, om det er korrekt forstået, at regeringen har haft travlt med at tørre ansvaret af på den enkelte lodsejer og kommunen, således at staten ikke har noget ansvar i det her, men at der udelukkende er de to parter tilbage.
Præcis hvad er det, som de skal gøre, ud over at kunne sige ja til, om borgerne har penge, om de har råd til at lave en kystsikring?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-16:
Jamen der er overhovedet ikke nogen, der behøver føle sig til grin.
Der er forskellige måder, hvorpå man kan opnå ophold i Danmark.
Man kan opnå ophold, hvis man er forfulgt.
Så får man asylstatus.
Det er en midlertidig ting, som falder bort, hvis de forhold, man er flygtet fra, forandrer sig til det bedre.
Og sådan bør det også være. Så er der andre måder, hvorpå man kan komme til Danmark, f.eks. hvis man har kvalifikationer eller man udgør den arbejdskraft, der er mangel på, i forhold til nogle beløbsgrænser, som vi så har en diskussion om hvor skal ligge.
Og det gælder jo også de mennesker, som er kommet ind i Danmark på et asylgrundlag, men har været her og opbygget nogle kompetencer og kan noget, der gør, at de kan bestride et sådant job.
Det er nødt til at være sådan.
For hvis vi ikke holder fast i det, skrider det, og vi kan ikke have et system, hvor alle, der kommer til Danmark, fordi de har behov for husly på grund af en katastrofe eller en krig, alene af den grund er sikret, at de kan blive i Danmark for evigt. Det går ikke, for så gambler vi med den folkelige opbakning til en balanceret udlændingepolitik.
Morten Østergaard (RV), 2018-01-16:
Jeg er ikke så imponeret over statsministerens evne til at sætte sig i virksomhedernes og kollegernes sted.
Lige nu er der mange, ikke mindst i Vestjylland, som er dybt oprørte over, hvad meningen er med al den snak om at sætte integrationen i centrum, alle statsministerens fine ord om dem, der kan og vil, og om tak til dem, som bidrager – at det skal man blive ved med – når de så oplever, at det faktisk er sådan, at dem, de har taget ind i deres arbejdsfællesskab, dem, som de har lært op med lidt ekstra besvær, kan de ikke regne med.
Havde man taget en hvilken som helst anden europæer, var virksomheden bedre stillet i dag, fordi man faktisk på statsministerens opfordring har gjort noget for samfundets skyld, som man så alligevel ikke kan få lov at fortsætte med.
Jeg var i Hanstholm i fredags og har en hilsen med til dig fra Brian Andersen, for jeg lovede, at han måtte have lov at stille dig et spørgsmål, og han føler sig til grin.
Han har fået Thisted Kommunes integrationspris for sit arbejde med at integrere flygtninge, og han siger bare, at han føler sig til grin over den indsats, han gør på opfordringer fra dig om at gøre en indsats for flygtninge, når han ikke kan regne med, at den arbejdskraft så kan blive ved med at sprætte fisk op på havnen i Hanstholm.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-01-16:
Når jeg tager det her op som noget meget særligt og alvorligt, er det, fordi det er tusindvis af mennesker, vi taler om her, over de næste par år.
Det er sandsynligvis rigtig mange, som vil kunne søge om familiesammenføring under de nugældende regler. Vi har forsøgt at få tingene lavet om i de forhandlinger, vi har haft, men vi har fået at vide, at det kan vi ikke på grund af internationale konventioner.
Det er jo rigtigt, at Tyskland har nogle andre jurister, end vi har.
Det er jo rigtigt nok.
Og det er derfor, at det er så magtpåliggende for mig at få at vide, at hvis Tyskland finder en vej, som de mener er juridisk holdbar i forhold til de samme konventioner, som vi er bundet op på, så er det da noget.
Hvis vi er enige om, at vi egentlig burde lave det her, at vi egentlig burde lave om på de her regler for, hvornår man kan blive familiesammenført til Danmark, men at vi ikke kan komme videre ad det spor, vi har i Danmark dag, for der støder vi så på juraen, og hvis et stort land syd for grænsen så viser en anden vej under de samme internationale konventioner, vi er bundet op på, så skal vi også gå den vej.
Det vil jeg i hvert fald meget opfordre regeringen til at lægge sig i selen for at finde en vej for, så vi kan komme videre, også i de forhandlinger, som vi jo har i fællesskab.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-16:
Hvis Tyskland kan finde en vej frem her, hvor vi ikke har kunnet finde den, så har de i hvert fald nogle andre jurister end dem, vi har, og jeg kan jo ikke forholde mig til et foreløbigt politisk papir.
Jeg har selv af egen drift eftersporet og søger i de her dage at få et nærmere indblik i, hvad der gemmer sig nede bag det her.
For jeg har det holdningsmæssige udgangspunkt, jeg har givet udtryk for før, og det står jeg ved, og det er vigtigt at sige, hvis der er plads til den nuance i debatten, at der er flere ting, vi skal varetage på samme tid.
Vi skal sørge for at have kontrol over indvandringen, og det har vi.
Vi har sammen lavet stramninger, der gør, at vi nu har det laveste antal asylansøgere i 9 år.
Det er mit holdningsmæssige udgangspunkt.
Så skal det gå hånd i hånd med, hvad jeg synes er en grundlæggende vigtig værdi, nemlig at Danmark som et lille åbent samfund respekterer internationale spilleregler.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-01-16:
Jeg er meget glad for, at der er et rum, vi fortsat skal udforske i fællesskab, og der må også meget gerne være nogle resultater.
Det er jo også i den ånd, jeg står her og siger: Er der en vej igennem?
Hvis et land som Tyskland, altså et stort land lige syd for den dansk-tyske grænse, der jo er med i de samme konventioner, som vi er – det er jo primært den europæiske menneskerettighedskonvention, det her handler om – mener, at de har fundet en vej igennem, og mener, at de juridisk er på ret kurs, og de så gennemfører sådan et initiativ, så er det bare vigtigt for mig at få et håndslag på, at vi kan gøre det samme, det må være det mindste, og om ikke andet må vi tage slagsmålet sammen med tyskerne i forhold til det. Hvad handler det her om?
Det handler om, at vi eksempelvis i forhold til nogle af de syrere, der kom vandrende på motorvejene der tilbage i 2015, og som her i 2018 får ret til familiesammenføring i Danmark, gerne vil give dem det budskab, at de skal familiesammenføres i deres hjemområder, hjemstavnsområder, hvor vi hjælper dem tilbage, og hvor de kan blive forenet med deres familie, og altså ikke ved at de får deres familie til Danmark med henblik på varigt ophold i Danmark.
Hvis man i Tyskland sætter en grænse på 12.000 om året, altså svarende til under 1.000 i Danmark, og man der mener at have juraen på sin side til at kunne gøre det – det er det, jeg egentlig er ude efter – er statsministeren så enig med mig i, at vi også bør gøre det samme i Danmark?