runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
I regeringen er vi samtidig fuldt og helt optaget af, at der også skal være balance i vores ydelsessystem, som tager højde for eksempelvis børnefamilier, hvoraf rigtig mange befinder sig på kontanthjælp eller andre ydelser, fordi de har andre problemer end mangel på arbejde.
Det er de balancer, vi gerne vil sørge for, sådan at vi ikke også viderefører nogle af de problemer, som nogle af de her forældre har, til den næste generation, for samlet set vil det være dyrere for samfundet at forsøge at gøre noget ved og skulle til at give nogle ordentlige opvækstvilkår for de her børn.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-01-15:
Det sidste har ministeren helt ret i, men jeg påstår heller ikke, at det en til en, krone til krone er afgørende, hvordan man får en stofmisbruger i arbejde.
Men det har altså rigtig meget betydning for de arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, og der er det for mig vigtigt at sige, at det har en betydning.
Hvad er forskellen på at være i aktiv beskæftigelse og på passiv forsørgelse?
Det beløb har vi forsøgt at øge, og vi har forsøgt at nedbringe antallet af danskere, for hvem forskellen er for lille, og der er det sådan set bare mit ønske at få et svar fra regeringen.
Deler regeringen den ambition, og skal den positive udvikling, der har været over en årrække, fortsætte med en Ydelseskommission, eller er det mindre relevant?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Selv efter det midlertidige børnetilskud, som jo ikke er en del af kommissionens opgave at videreføre i sine anbefalinger, er der en betydelig økonomisk gevinst ved at være i arbejde frem for at være på kontanthjælp.
Det kan være uddannelse.
For alt for mange er det også meget dybereliggende sociale udfordringer.
Det kan være misbrug, det kan være alt muligt andet.
De ting bliver ikke løst ved kun at sænke ydelserne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-01-15:
Jeg prøver at begrænse mig til 30 sekunder alligevel.
Ja, det var jo sådan en gennemgang af fornuftige tiltag, gode tiltag, vi har lavet, men der var ikke rigtig noget svar på, hvad regeringens ambition er med det arbejde, Ydelseskommissionen skal forestå.
Skal forskellen mellem at være på passiv forsørgelse og være i aktiv beskæftigelse stige ifølge regeringens ambitionsniveau, og skal flere danskere opleve, at gevinsten ved at arbejde bliver større, altså at mængden af danskere, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, bliver reduceret som følge af den her øvelse?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Der er afgjort en ambition om – det er en væsentlig årsag til, at jeg er socialdemokrat – at flere mennesker skal med i arbejdsfællesskabet.
Og hr. Torsten Schack Pedersen har jo fuldstændig ret i, at der er sket en meget, meget positiv udvikling igennem de sidste mange år, hvor rigtig mange er gået fra kontanthjælp eller andre ydelser og ud i arbejde.
Det skyldes, at vi, tror jeg, med brede flertal er begyndt at gøre nogle andre ting på det socialpolitiske område.
Kontanthjælpsloftet med det beskedne bidrag på 450 personer flere i arbejdsudbud har helt sikkert også spillet en rolle.
Jamen ydelser har spillet og spiller helt sikkert en rolle.
Vi i regeringen er meget inspireret af det, man har gjort i hvert fald i en kommune oppe i Norge, og det er en af grundene til, at vi har ladet os inspirere af det, som folk bl.a. i Mjølnerparken anbefaler.
Det er nemlig at stille nogle krav til de mennesker, som er kommet til Danmark, og som så også modtager ydelser.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der er sociale og kulturelle normer, der gør, at eksempelvis rigtig mange kvinder ikke kommer på arbejdsmarkedet, men derimod mere eller mindre frit kan modtage ydelser, og at der i øvrigt heller ikke fra jobcentrenes eller i sin tid arbejdsformidlingens side er blevet stillet krav, der var ordentlige nok.
Så selvfølgelig spiller ydelser en rolle på alle mulige måder.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Tak, jeg har et spørgsmål til miljøministeren.
Hvorfor har ministeren ikke prioriteret at få gennemført initiativerne i plastikhandlingsplanen »Plastik uden spild« højere?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
I regeringen og i Socialdemokratiet står vi fuldstændig på vagt for, at vi ikke har noget som helst ønske, nogen intention om at lempe på den brede udlændingepolitik.
Men det, vi har en forhåbning om, er jo, at mange partier vil tage ansvar for at sikre, at der på den ene side er en tydelig økonomisk gevinst ved at være i arbejde, og på den anden side, at de familier, hvor man midlertidigt er uden arbejde – og for nogles vedkommende har andre problemer end mangel på arbejde – har et ordentligt og værdigt levegrundlag, som ikke går ud over børnene.
Det er det, vi håber kommissionen kan komme med nogle gode anbefalinger til, som vi kan samle et bredt flertal i Folketinget bag.
Mads Fuglede (V), 2020-01-15:
Men sandheden er jo, at hvis man skal lave en aftale med partier, der har de krav, de nu indtil videre har stillet i udsigt, så bliver det jo meget svært at levere på det løfte, man har givet vælgerne, om, at man ikke vil lempe på udlændingepolitikken.
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Nu skal hr. Mads Fuglede jo ikke afsløre alle de kort, som Venstre har på hånden.
Vi har jo helt bevidst bedt Ydelseskommissionen om at komme med dets anbefalinger, på ryggen af at de skal være udgiftsneutrale, og det er, fordi vi i forvejen bruger rigtig mange penge i hele ydelsessystemet bredt set, men at vi samtidig også kan se, at der både er ubalancer, knopskydninger og meget komplicerede regler.
Vi har på den baggrund også en formodning om, at der så at sige bliver spildt mange penge i ydelsessystemet, og derfor har vi også, tror jeg, en forhåbning om, at de kloge mennesker, vi har sat i spidsen for kommissionens arbejde, kan finde nogle gode forslag til nogle bedre balancer.
Mads Fuglede (V), 2020-01-15:
Regeringen har jo indgået en aftale med støttepartierne om et midlertidigt børnetilskud, der betyder, at især arbejdsløse indvandrere får flere penge mellem hænderne.
Der er en forventning blandt støttepartierne om, at det midlertidige børnetilskud ikke er så midlertidigt, som det er af navn, men at der er tale om en permanent ordning.
Ønsker ministeren at imødekomme et ønske fra partierne bag regeringen om, at det midlertidige børnetilskud gøres permanent, så arbejdsløse indvandrere får endnu flere penge mellem hænderne?
Eller vil ministeren ikke kunne levere på et sådant ønske og dermed ikke kunne lave en aftale uden om støttepartierne, som det jo lige blev sagt, for vi ville jo aldrig være med i sådan en aftale?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Jeg har en meget, meget stor forhåbning om, at SF ender med at være med i en aftale om et nyt ydelsessystem.
Jeg synes, at SF skal vente og se, hvad det er, Ydelseskommissionen ender med at anbefale.
Men jeg har en meget stor forhåbning om, at SF er med, ligesom jeg har en stor forhåbning om, at Venstre er med.
Mads Fuglede (V), 2020-01-15:
Men SF har jo gjort det til et ultimativt krav, at kontanthjælpsloftet skal afskaffes fuldstændigt, så hvis SF skal med i en aftale om et nyt ydelsessystem, må man forvente, at kontanthjælpsloftet skal væk – ellers kan man ikke få sådan en aftale.
Mener ministeren i det lys, at SF skal med i en kommende aftale om et nyt ydelsessystem?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Ydelseskommissionen fremgår af forståelsespapiret, men regeringen kan naturligvis ikke stille krav i forhold til, hvem der ender med at ville indgå i en aftale.
Og det er under alle omstændigheder alt for tidligt at gå ind i den slags overvejelser - Ydelseskommissionen skal jo først til at gå i gang med arbejdet.
Det er selvfølgelig regeringens forhåbning, at partierne bag forståelsespapiret vil indgå i en efterfølgende aftale.
For regeringen er det vigtigt, at vi får et robust og fremtidssikret kontanthjælpssystem, og derfor håber jeg, at alle Folketingets partier vil gå konstruktivt ind i forhandlingerne, når den tid kommer.
Jeg håber derfor, at vi på baggrund af Ydelseskommissionens anbefalinger kan lande en bred politisk aftale om et nyt kontanthjælpssystem.
Mads Fuglede (V), 2020-01-15:
Jeg læser det næste spørgsmål op: Er det et krav fra regeringen, at alle partier bag forståelsespapiret skal indgå i en aftale om et nyt ydelsessystem, når regeringen indkalder til forhandlinger, efter at Ydelseskommissionen har fremlagt sine anbefalinger?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Ja, det er der, og et af de væsentligste er jo hele det forslag, vi er i gang med og prøver at konkretisere, og som handler om at stille krav om, at man har pligt til at bidrage i 37 timer om ugen for overhovedet at kunne få en ydelse.
Mads Fuglede (V), 2020-01-15:
Så er det jo logisk fra min side at følge det op med at spørge ministeren om, om man planlægger initiativer for at sørge for, at man ikke fastholder især arbejdsløse indvandrere i ghettoer på passiv forsørgelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-15:
Jeg synes sådan set, det står ret klart i lovgivningen, forstået på den måde, at enten er det af behandlingsmæssig karakter, og så hører det under servicelovgivningen, eller også er det et undervisningstilbud, og så hører det under mit ressort.
Det er bare for at sige, at jeg egentlig synes, det står ret klart.
Men jeg ved til gengæld også, at der er ret langt fra, hvad der står ret klart i lovgivningen, og så til, hvad der indimellem praktiseres.
Der er det jo så, man må bruge de klagesystemer, der er, og det håber jeg folk gør, og jeg håber også, at man om ikke andet melder sig ind i de foreninger, der løfter det, hvis man som familie ikke selv har kræfterne til at gøre det.
Jeg ved godt, der er rigtig mange store udfordringer med den del rundtomkring i de forskellige kommuner, men i forhold til om jeg anerkender det eller ej, vil jeg sige, at loven anerkender, at det er sådan, at hvis det er et behov, man har, skal kommunen dække omkostningerne 100 pct.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-01-15:
Vil det så sige, at ministeren anerkender, at når det er sådan, at et barn har behov for pasning ud over det tredje klasseår, så er det et behov, som er af specialpædagogisk karakter?
Ville det være en definition, ministeren kunne tilslutte sig?
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-15:
Jeg må jo sige, at det er en god talen udenom, fine floskler, men ikke så meget handling.
Jeg havde heller ikke forventet andet, for sådan er det politiske spil nu engang.
Men bare lige for at prøve at få lidt fakta ud af det her vil jeg spørge, hvordan ministeren ser det gå fremadrettet.
Har man ændret i planerne i forhold til de andre udflytningsprojekter, der er på ministerens ressort?
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Altså, vi styrker Ankestyrelsen i Aalborg med 20 arbejdspladser samlet set.
Ringsted bliver holdt stabilt med statslige arbejdspladser.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Jeg kan godt forstå, at ministeren meget gerne vil tale om uddannelse i stedet for udflytning af arbejdspladser, som det her spørgsmål jo rent faktisk handler om.
Men vi er jo bekymrede, fordi man har lukket Ankestyrelsen i Ringsted.
Man har jo lukket en af arbejdspladserne i provinsen, som vi synes er så vigtig.
Det gør man så, kan jeg forstå, fordi der er behov for nogle omstruktureringer.
Og når man så er valgt og bor i Nordjylland, som ministeren også pointerer, bliver man jo endnu mere nervøs, for har ministeren så også planer om, at regeringen vil centralisere yderligere og lukke Ankestyrelsen i Aalborg og flytte det hele til København?
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Som sagt er der jo flere veje til at sørge for, at der er arbejdspladser og balance i vores land, og jeg vil bare sige, at den tidligere regering flyttede nogle statslige arbejdspladser ud, men samtidig lavede man f.eks. massive uddannelsesbesparelser, der betyder noget.
Jeg tror ikke, at man skal færdes særlig mange steder i provinsen, før man vil kunne nikke genkendende til, at der er lukket uddannelsesinstitutioner, og på den måde er der jo også lukket for noget af det, der gør, at der kan være et lokalt erhvervsliv og arbejdspladser, nemlig at der er en uddannet befolkning.
Så jeg bliver bare nødt til at sige: hus forbi og selvmål i forhold til det her spørgsmål.
Vi står bag en bedre balance og udflytning af statslige arbejdspladser, altså implementeringen af det.
Vi har vist, at når vi opretter nye statslige arbejdspladser, som vi gør nu med Familieretshuset, som vi har afsat over 100 mio. kr. til, så bliver størstedelen af de arbejdspladser oprettet uden for København.
Og når vi laver en omstrukturering, som vi har gjort med Ankestyrelsen, står vi samlet set og får flere arbejdspladser uden for København og dermed også uden for hovedstaden.
Selv om spørgeren måske synes, det er forkert, at det er sådan, så er Aalborg ikke landets hovedstad, og derfor er det altså ikke at flytte arbejdspladser til hovedstaden, når man opretter flere arbejdspladser i Aalborg.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
I Venstre er vi jo rigtig glade for, at ministeren siger, at der faktisk er fokus på at flytte arbejdspladser ud af hovedstaden.
Det kan jeg forstå ministeren gerne vil, og hun siger, at man har fokus på at flytte arbejdspladser ud.
Det tror jeg lige jeg har behov for en forklaring på, for vi lavede historiske udflytninger.
Kan det virkelig være rigtigt, at regeringen har planer om at flytte endnu flere statslige arbejdspladser ud?
I så fald er vi glade for det.
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Som jeg sagde et par gange, kommer vi til at gennemføre »Bedre Balance«, både I og II.
Jeg har meget svært ved at se, at det skulle være floskler og ingen handling.
Når vi opretter 115 nye arbejdspladser i regi af Familieretshuset, er de 80, langt størstedelen, uden for hovedstaden.
Det er nye arbejdspladser.
Når vi laver en omstrukturering, sørger vi selvfølgelig for, at Ankestyrelsen får 20 nye arbejdspladser i Aalborg.
Man kan ikke sige selvfølgelig, for vi har haft regeringer tidligere, der har centraliseret voldsomt, og når vi vil investere i vores land og f.eks. sørge for, at der er velfærdsuddannelser i hele landet, er det jo for at gøre noget ved den centralisering, som den Venstreledede regering stod for, hvor man mange i steder i landet har oplevet, at uddannelsesinstitutioner er lukket med alt, hvad deraf følger af centralisering.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-15:
Jeg beklager meget, at jeg ikke kan være helt rolig, for én ting er, hvad regeringen siger – noget andet er, hvad man gør.
Og når man vælger at centralisere Ankestyrelsen ved kun at placere den på to matrikler i stedet for de tre, som den var på, så vidner det jo om, at man ikke har et hjerte for den her decentralisering.
Det er da derfor, jeg er bekymret.
Jeg har ikke en skabelon med; jeg har listen over spørgsmål med her, og ministeren er velkommen til at kigge efter.
Det er bare, for at jeg kan huske, hvad det var for et spørgsmål, jeg havde skrevet op, for man skal sige det ordret.
Og det er jo lige præcis det modsatte af, hvad ministeren gør, når ministeren lukker Ankestyrelsen i Ringsted og centraliserer den til to enheder i stedet for tre.
Og derfor er det jo et helt naturligt spørgsmål at stille, om der er andet, der følger efter, og om man har tænkt sig at følge op på det og sørge for at få flyttet tingene ud, eller om man begynder at snakke om effektivisering – en undskyldning for at centralisere.
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
For det første vil jeg sige, at jeg faktisk havde forventet og troet, at ordføreren ville kvittere for, at vi, når den her regering opretter 115 nye statslige arbejdspladser, så placerer langt størstedelen af dem uden for København.
Men det er, som om alt det, der ikke lige passer ind i den skabelon, som ordføreren er gået i salen og i lokalpressen med, glider sådan til side.
Jeg sagde meget klart, og jeg vil gerne gentage det meget klart: Regeringen støtter op om og følger op på implementeringen af »Bedre balance« og »Bedre balance II«.
Det kan den tidligere regering være helt rolig ved.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-15:
For det er jo ikke alt sammen blevet implementeret endnu.
Og nu kan vi jo se, at ministeren vælger at benytte en lejlighed til at centralisere Ankestyrelsen.
Vi mangler stadig væk at få flyttet arbejdspladser i Energistyrelsen til Stenlille og arbejdspladser i Nota til Nykøbing Falster og arbejdspladser til Holbæk også.
Forventer man, at man vil fortsætte med at flytte arbejdspladserne ud?
Eller skal vi til at se på, at man nu skal lave nogle effektiviseringshensyn, som gør, at man nu begynder at centralisere igen i administrationen?
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Som den samlede løsning med omstruktureringen af Ankestyrelsen demonstrerer, er regeringen optaget af – ligesom jeg antager at spørgeren er – at der er statslige arbejdspladser i hele Danmark.
Som social- og indenrigsminister er jeg naturligvis også optaget af, at der er job at få i provinsen og i kanterne af vores land.
Der er flere greb til at få arbejdspladser i hele Danmark end det at flytte rundt på arbejdspladser.
Det handler jo ikke kun om at flytte arbejdspladser, men eksempelvis også om at oprette nye arbejdspladser uden for hovedstadsområdet.
På mit eget område kan jeg oplyse, at Familieretshuset i år har fået tildelt 104 mio. kr. på finansloven til at nedbringe sagsbehandlingstiderne.
For de midler skal der ansættes omkring 115 nye medarbejdere i 2020, og heraf er det planen at placere ca. 80, altså langt størstedelen, uden for København.
Derudover støtter regeringen som bekendt op om og følger op på implementeringen af »Bedre balance« og »Bedre balance II«.
Det er en regering, der ikke har et hjerte for decentralisering, siger ordføreren for det parti, der heldigvis blev forhindret i en af de største centraliseringsøvelser siden kommunalreformen, som det i øvrigt også var spørgerens parti der stod bag, nemlig hvor man ville lukke regionerne.
Jeg tror ikke, at vi skal begynde at tage den form for diskussion om, hvem der har bedrevet mest centralisering i det her land, for så tror jeg, at pilen vil pege meget tydeligt på spørgerens parti.
Altså, man skal være relativt dårlig til hovedregning, hvis man skal få det her til at være stærkt bekymrende, når vi opretter 115 nye arbejdspladser i Familieretshuset og de 80 kommer til at være uden for København.
Det ville jeg bare sige til ordføreren for Venstre.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-15:
Hvilke tanker gør ministeren sig om CEPOS-rapporten, der viser, at de største danske selskaber – det er dem, vi kalder C20-selskaberne – betaler 56 pct. af deres samlede selskabsskat i Danmark, mens kun 11 pct. af deres omsætning ligger her i landet, og arbejder regeringen stadig for »en fælles skattebase i EU«?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-15:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der på noget tidspunkt har stillet nogen i udsigt, at en del af det at tage sin ungdomsuddannelse er at tage et kørekort.
Der kan jo være alle mulige spændende ting, man gerne vil, som ligger ud over det, der står i ens skolepensum.
Det må man jo så gøre i sin fritid, og hvis det ikke kan lade sig gøre, må man vente, til man er færdig med at tage den uddannelse, man er i gang med.
Jeg går ikke ind for, at det står mejslet i beton, i menneskerettighederne eller nogen andre steder, at man skal kunne tage et kørekort, mens man er i gang med at tage en skattefinansieret uddannelse.
Det gør jeg ikke.
Og jeg får lyst til at sige til de unge mennesker – det kan spørgeren næsten også høre på den måde, som jeg siger det på – og jeg ville sige det, hvis det var min egen, der kom hjem og sagde det: Okay, er der en lille smule forkælethed her?
Kunne det tænkes, at man, når samfundet stiller gratis uddannnelse til rådighed, var blevet en lille smule privilegieblind, hvis man synes, at det største problem i verden er, at man må udskyde at få sit kørekort, til man har sommerferie?
Jeg er overhovedet ikke indstillet på at ændre på reglerne.
Det kunne faktisk heller ikke falde mig ind at begynde at genere landets rektorer ved at spørge, om kommunikationen er i orden.
Jeg mener simpelt hen, at vi her har at gøre med et fænomen, hvor nogen må fortælle de unge mennesker, at vi er i gang med at betale for deres uddannelse, så den må de sådan set gerne koncentrere sig om, og så må de gøre de andre ting i deres fritid.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-15:
Dansk Folkeparti har jo også været frontkæmpere for, at netop fravær skal registreres.
Jeg siger ikke, at man partout skal tage sit kørekort, mens man går i gymnasiet; det er slet ikke sådan.
Men det er bare sådan, at omvendt er kørelærerne ramt af en meget streng lovgivning.
Så er jeg helt med på, at det kan man ikke give til alle.
Jeg synes bare, det er ærgerligt.
Jeg ved ikke, om det er en skrøne, men det kan man godt få en fornemmelse af, når man hører elever sige: Vi bliver smidt ud af skolen, hvis vi er væk en enkelt time, fordi bussen er forsinket.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-15:
Jeg elsker simpelt hen, når der sådan er regulære uenigheder i Folketinget, og derfor har jeg faktisk siddet og moret mig lidt over det her spørgsmål, for det gav mig simpelt hen sådan en kildrende lyst til at spørge den modsatte vej, hvilket jeg ikke helt ved om man må, når man er blevet minister.
Men hvis man nu mener, at det er okay, at elever bare bliver væk fra undervisningen, fordi de skal tage kørekort, er det det så egentlig også, hvis de skal tage et jagttegn?
Jeg ved ikke, hvad fanden folk går og tager af den slags – undskyld, det må man i hvert fald ikke sige – for elever kan jo finde på alle mulige ting, som de skal have; det kan være kørekort, eller hvad ved jeg.
Der spørges, om jeg mener, det er i orden, at man bruger dyrebar undervisningstid, som skatteyderne har betalt, på at tage sit kørekort.
Mit svar er nej.
Det kan man da bruge sin fritid på.
Der er dertil indrettet sommerferie og sene eftermiddage og alle mulige andre tidspunkter, så jeg forestiller mig bestemt ikke, at det er nogen hensigtsmæssig måde at indrette samfundet på.
Dermed synes jeg også, det er fuldstændigt på sin plads, at man for det første får fravær og for det andet, hvis man bliver ved med at have for meget fravær, risikerer at miste muligheden for at gå op til eksamen.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-15:
Mange tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at elever får fravær fra skole for at modtage undervisning til kørekort kategori B til bil og enten ikke kan følge køreundervisningen eller risikerer at blive smidt ud af skolen for at tage kørekort?
Morten Bødskov (S), 2020-01-15:
Så synes jeg da, at man skulle tage det med.
Det er der, hvor man skal tænke sig om, og lige i øjeblikket er der som sagt rigtig mange drøftelser i gang på det her område.
Det er et vigtigt område, og den opfattelse tror jeg faktisk vi deler.
Også for Danmark og dansk økonomi og fællesskabets kasse er det her et vigtigt område.
Så jeg tror, det er vigtigt, at vi bruger de kanaler, vi har, og arbejder ud fra, om man vil, et beskyttelseshensyn til fællesskabets kasse, så vi har penge til alt det, vi også gerne vil bruge penge til fremover.
Det er det, der er regeringens strategi på det her område.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-15:
Nej, det er det jo sådan set aldrig, når man spørger EU-tilhængerpartierne.
Der er jo ingen, der nogen sinde tør true med et veto.
Det kunne jo være, man skulle prøve det bare for en enkelt gangs skyld.
Det er jo ikke sådan, at det kun er glæde og lyksalighed, der udgår fra Bruxelles – snarere tværtimod.
Der er rigtig mange ting, ved jeg, som ministeren og hans kollegaer kæmper med, så måske var der grund til en gang imellem på forhånd bare at sige pænt nej tak, og især på et område, hvor Danmark jo har vetoret.
Jeg går ud fra, at ministeren kan bekræfte, at det her område er et, hvor Danmark kunne stoppe toget.
Så hvis vi er enige om, at vi ikke ønsker det forslag, som Kommissionen arbejder med, hvorfor så ikke bare sige stop med det samme, så vi ikke skal bruge tid og kræfter på at diskutere det længere?