runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Jeg ved, at det er noget, som vi gennem længere tid, også under min forgænger, har været i dialog med erhvervet om, og det er selvfølgelig også et samarbejde, som jeg gerne ser fortsætte.
Vi skal finde løsningen på det problem, som vi her diskuterer.
Det betyder så også, at slagtegrisproducenterne skal skifte leverandør af smågrise, hvis de forventer at kunne holde grisene med hele haler, men deres smågrisleverandør kun kan levere halekuperede grise.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-18:
Tak for det.
Og tak for, at ministeren erkender, at vi ikke er helt i mål.
Man må jo konstatere, at i Sverige, Norge og Finland er halekupering forbudt, og der er det altså muligt at producere grise uden halekupering, og det er klart bedst for grisene.
Rutinemæssig halekupering af grise er forbudt i Danmark, men det er tilladt at halekupere pattegrisene inden for grisens 2.-4. levedøgn, såfremt der er skriftlig dokumentation for halebid.
Den skriftlige dokumentation skal landmanden selv udarbejde.
Vedkommende skal skriftligt med billeder lave risikovurdering og handlingsplan for sit landbrug, sådan at forholdene kan forbedres.
Ca. 14 millioner grise eksporteres, og her er standarden, at det skal være halekuperede grise.
Nogle eksportører har som krav, at alle grise skal være halekuperet efter gældende lovgivning, såfremt køber har den nødvendige dokumentation herfor.
Det virker, som om danske grise har så lidt plads i stalden og ikke ordentlige forhold i stalden, at halebid opstår, og importørerne af danske smågrise har lignende ringe forhold i stalden – og så kan producenter og eksportører og eksporten køre videre, fordi forholdene er lige ringe.
Det er den sammenhæng, som jeg synes der skal fokus på.
For hvis vi kom frem til, at hovedparten af danske grise, der eksporteres, havde haler, så vil jeg gætte på, at der ville blive et problem under transporten under de stressede forhold, og så ville de måske komme ned til en stald, der ikke var i orden, hvor der var for lidt plads, for lidt rodemateriale, og så ville der opstå problemer.
Er ministeren enig i, at problemet med halebid ikke løses, når både producenter i Danmark og importørerne af danske smågrise har en økonomisk interesse i ikke at forbedre dyrevelfærden?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for at sætte fokus på et vigtigt problem, for det er rigtigt, at vi har en udfordring med halekuperingen i Danmark.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, og lad mig derfor starte med at slå fast, at dyrevelfærd er et område, som ligger både regeringen og mig meget på sinde.
Derfor fremgår det faktisk også, i modsætning til spørgsmålet, af regeringsgrundlaget, at vi også har dyrevelfærd adresseret specifikt i forhold til den dispensationsmulighed fra dyrevelfærdsloven i forhold til naturnationalparkerne, som vi skal have evalueret for netop at sikre, at dyrevelfærden er i orden.
Men derudover vil jeg også som ny minister gerne undersøge, om der bør gøres mere for at sikre dyrene et ordentligt liv og en god behandling.
I den forbindelse kommer vi jo ikke uden om halekuperingen, og jeg er helt enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at andelen af halekuperede grise i Danmark fortsat er for høj.
Det seneste år er der taget flere initiativer, som har haft til hensigt at adressere netop det problem.
Derudover blev der i 2019 indført skærpede krav på området, og de indebar bl.a., at der ved halekupering stilles krav om skriftlig risikovurdering med tilhørende handlingsplan for at undgå halebid fremadrettet.
Vi må dog desværre erkende, at de initiativer ikke har haft den ønskede effekt, og vi skal derfor nu finde ud af, hvordan vi får løst opgaven med at nedbringe antallet af halekuperinger.
Det nytter derfor ikke at sige, at vi har en nultolerance over for halekuperinger, hvis konsekvensen så bare bliver, at grisene i stedet for bliver bidt af hinanden med risiko for infektioner og dermed store smerter til følge.
Det er heller ikke foreneligt med dyrevelfærd, og derfor handler det om at finde de rigtige løsninger, som rent faktisk kommer dyrene til gavn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-18:
Der står intet om dyrevelfærd i regeringsgrundlaget, men rutinemæssig halekupering af grise er ulovligt i Danmark, og alligevel halekuperes over 95 pct. af de 30 millioner grise, der produceres i Danmark – tror ministeren, at en stor del af halekuperingerne foretages rutinemæssigt, f.eks. for at imødekomme kravene til eksporten af de 14 millioner smågrise?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
I forhold til det første: Jeg mener, at der er hensyn, der taler for, at det her er tidsplanen.
I forhold til det andet er det ikke min overbevisning, eller det er ikke kommet mig i hu, at der skulle være fejl i vores lovforslag.
Men det er jo også noget af det, der er mulighed for at rette til både efter høringsfristen og i forbindelse med Folketingets behandling, hvis der findes fejl.
Men jeg har ikke set nogen endnu.
Peter Skaarup (DD), 2023-01-18:
Ja, og det bliver så lige to spørgsmål.
Det ene er, om regeringen, når man nu har erkendt, at man faktisk har begået fejl i den her sag – først siger man jo, at det er et krav, at pengene til forsvaret skal findes ved afskaffelsen af store bededag, og det er det måske så ikke helt alligevel, finder man ud af – så ikke også kunne erkende, at man har taget fejl med den her korte, korte høringsfrist.
Det andet spørgsmål går simpelt hen på, om ministeren vil erkende, som fru Karina Adsbøl også var inde på, at der faktisk er fejl – det har dagbladet B.T. jo fundet – i det lovforslag, der er lagt frem.
Og hvornår vil man rette og hvordan vil man rette de fejl, der nu er forefundet i det her forslag?
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er meget utidigt, at regeringen ikke overholder det, man selv siger i sit regeringsgrundlag.
Så er det rigtigt, at der kan komme alle mulige gode eller dårlige undskyldninger for, hvorfor man så ikke gør det.
Jeg vil høre, om ministeren på den baggrund vil rette ind og sørge for, at den høringsfrist, regeringen så giver organisationerne, bliver 1 måned i stedet for de 7 dage.
Lad mig minde om, at fagbevægelsen, som jo er dybt involveret i de her overenskomstforhandlinger, siger, at for dem kunne man fint have en længere frist.
Jeg vil også fra Folketingets side, hvor vi jo sidder med de her høringssvar og kigger meget nøje på, om der skal stilles spørgsmål eller andet, hilse og sige, at de her 7 dage jo er med til at forringe lovkvaliteten, for det arbejde, der kommer, er desto dårligere, når man kun har kort tid til at kigge på det.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-18:
Det virker, som om det her skal køres igennem uanset hvad, og selv om det, kan man sige, på den måde ikke er en hastelovbehandling, har man jo sat en høringsfrist på 7 dage.
Hvis man nu havde sat en høringsfrist på 1 måned, altså 4 uger, så havde det måske set anderledes ud.
Men så vil jeg egentlig godt vende tilbage til det med den danske model.
For det var jo netop sådan, at ministerens tidligere kollega overordnet svarede på det spørgsmål nr. S 1310 om det samme emne, som ministeren har forberedt sig på i dag: Jeg vil gerne minde om, at det er et centralt element i den danske aftalemodel, at Folketinget og den til enhver tid siddende regering overlader den løbende regulering af løn- og ansættelsesvilkår til arbejdsmarkedets parter.
Det gælder f.eks. også spørgsmål om frihed med og uden løn på helligdage.
Der er således ikke lovregulering om helligdage og fridage.
Og det var jo et svar, som den tidligere minister gav.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg står da helt ved, at høringsfristen er kort, og jeg har også meget klart og tydeligt sagt, hvorfor jeg mener, det er at foretrække i den givne situation.
Jeg vil godt understrege til fulde, at det ingenlunde er et spørgsmål om, at de høringssvar, der kommer ind, ikke bliver taget alvorligt og ikke bliver taget ned.
Det gør de selvfølgelig.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
Hastværk er lastværk, så jeg skal først og fremmest høre ministeren, om der er fejl i det lovforslag, der er sendt i høring med en 7-dageshøringsfrist.
Det må ministeren jo svare på efterfølgende.
Så vil jeg, når regeringen i sit regeringsgrundlag skriver, at høringsfrister bør være mindst 4 uger, også godt høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at det lever man ikke op til.
Man lever simpelt hen ikke op til sit eget regeringsgrundlag i forhold til det her.
Så synes jeg også, at det er sådan lidt pinligt, når ministeren henviser til, at det ikke er et hastelovforslag, og det er det jo ikke, men høringsfristen på 7 dage er da hastende.
For som der også har været skrevet om, går regeringen stik imod sit eget princip med det her helligdagsforslag, og det giver jo heller ikke parterne ret mange dage til at gennemføre nogle høringssvar.
Man kunne man tro, at det er for at køre parterne over, og at man måske er ligeglad med de her høringsfrister eller de høringssvar, der kommer.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Vi har lagt en proces an med en høringsfrist i den her uge, og derefter er der en fuld lovbehandling – der er ingen hastebehandling, men en fuld lovbehandling – og det er, som jeg også helt ærligt har sagt tidligere og også i mit første svar her i dag, fordi vi er helt bevidste om timingen i forhold til de private overenskomstforhandlinger, der pågår, og det er den tidsplan, jeg kører videre med.
Peter Skaarup (DD), 2023-01-18:
Jeg kan lige repetere spørgsmålet, hvis det var lidt uklart for ministeren.
Spørgsmålet var simpelt hen: Når man nu har oplevet så meget diskussion om det her og organisationerne er meget pikerede over, at de har fået så kort tid til at kigge på det, og jeg siger her, at det efter vores og mange andre partiers opfattelse er dårlig lovkvalitet, når man får så kort tid til høringssvarene, fordi det jo smitter af på folketingsarbejdet bagefter, vil ministeren så her i dag tilkendegive, at man udvider den høringsfrist, så den ikke er på 7 dage, men 1 måned som normalt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg er ikke sikker på, at jeg hørte et spørgsmål, men lad mig så i hvert fald kommentere på kommentaren i forhold til processen og det samlede billede.
Det er vigtigt for mig, og det er mit klare indtryk, at det også gælder for den samlede regering, at det her ikke bliver reglen, og det er der heller ikke på nogen måde lagt op til.
Tværtimod skriver vi sort på hvidt, at det skal være hovedreglen, at der skal være ordentlig tid også til høringsfristen.
Det kommer også til at være billedet; det vil vi bestræbe os på.
For at der ikke skal være tvivl om det, er der ikke tale om hastebehandling i Folketinget.
Det tænker jeg at spørgeren er helt bevidst om, men hvis der skulle sidde nogen og være i tvivl, vil jeg i hvert fald også bare lige understrege det.
Men der kan jeg til fulde bare sige, at det, jeg lige har svaret, stadig væk står til troende, og det gør det også, når det er fru Karina Adsbøl, der spørger om det.
Jeg har stor respekt for den danske aftalemodel, og jeg vil også fortsat have det, og jeg er også rigtig glad for, at vi med regeringsgrundlaget faktisk strammer op på noget af det, der også skal sikre, at vi har et organiseret arbejdsmarked i fremtiden.
Magnus Heunicke (S), 2023-01-18:
Jamen så er vi to, der kommer til at følge den sag.
Det er klart, at det er sådan, at når man tiltræder som minister, får man en præsentation af en række problemstillinger, og det her er en af de ting, som lyser op, og som vi skal have håndteret, alene af den grund, at vi har en situation, hvor de lokale er meget bekymrede, og hvor også eksperterne er bekymrede.
Så det vil sige, at der altså er ting, hvor vi er nødt til at være helt sikre på, om vi er på sikker grund her, og hvilke juridiske muligheder vi har, og selvfølgelig hvad implikationerne i forhold til vores havmiljø er, især de steder, hvor det er truet, og hvor det er i en dårlig tilstand, og det er det jo i Smålandsfarvandet.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Det skal forstås sådan, at vi synes, at der er kommet for meget bureaukrati; der er for meget unødvendig dokumentation.
Og derfor har vi også et ansvar i Folketinget – og det har man i øvrigt også ude i kommunerne – for at komme af med noget af det bureaukrati.
Samtidig bliver der også brugt mange penge på administration.
Der vil selvfølgelig fortsat være behov for penge til administration, men vi mener godt, at man kan finde 3 mia. kr. fuldt indfaset i 2030, og at det kan gøres på fornuftig vis.
Og det vil vi selvfølgelig meget gerne samarbejde med kommuner og regioner om.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-18:
Det er klart, at det er en start til at sikre et opgør med uligelønnen i de kvindedominerede velfærdsfag, men det er også klart, at der er et behov for et mere langvarigt løft af løn- og arbejdsvilkår.
Men jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår det rigtigt, altså at det vil være sådan, at hvis ikke kommuner og regioner kan levere administrative besparelser, vil det betyde, at man så skal ind at skære på driften, fordi der er et løfte om et løft på 3 mia. kr. efter tilbageløb.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Jamen det er sådan, at vi mener, at ud af en samlet kommunal økonomi og regional økonomi på mange hundrede milliarder kroner kan man godt finde 3 mia. kr. fuldt indfaset i 2030 på administration.
Vi siger ikke, at det bliver en let opgave, men det, vi ønsker med det her, er jo at sørge for, at vi har finansiering til at kunne forbedre arbejdsvilkår og i øvrigt også lave nogle lønstigninger og dermed ud over at kunne skabe nogle bedre vilkår for de medarbejdere, vi har i både kommuner og regioner og andre steder, så jo også at gøre det nemmere for kommunerne eksempelvis at rekruttere medarbejdere.
Det er jo en af de kæmpestore udfordringer, man står med netop nu.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-18:
Så skal jeg bare lige forstå det helt, for en del af tilbageløbet vil jo gå tilbage til statskassen, og det vil jo reelt være 6,8 mia. kr., der skal lægges ind på bordet til overenskomstforhandlingerne.
Så den del af tilbageløbet, der kommer tilbage i statskassen, er det så noget, som kommuner og regioner så vil blive kompenseret med?
Eller handler det her om, at kommuner og regioner reelt skal ud og finde besparelser for et beløb i omegnen af 6,8 mia. kr.?
Og i tilfælde af, at de ikke kan det, er konsekvensen så, at der skal laves besparelser, og at personalet alternativt skal løbe hurtigere for at finansiere deres egne lønstigninger?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Det er jo sådan, at der vil være udgifter, ved fuld indfasning, på 3 mia. kr. til at kunne give bedre arbejdsvilkår og et lønløft.
De udgifter er nogle, der skal findes i vores kommuner og regioner, og det har vi meldt klart ud.
I forhold til regionerne og kommunernes udgifter til administration vil man skulle finde 3 mia. kr., og det er ikke 3 mia. kr., man bliver kompenseret for, i den forstand at man f.eks. får dem i en kommuneaftale.
Dem skal man finde ved at have en mere effektiv og klog måde at drive sin administration på.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-18:
Tak til finansministeren for det svar.
Spørgsmålet er bare, på hvilket politisk grundlag finansministeren sidder, og det er nok der, vi er lidt kritiske.
Men tak for det klare svar, i forhold til at de 3 mia. kr. er efter tilbageløb.
For det er jo temmelig afgørende for, hvor mange midler der reelt kan forhandles om.
Men det betyder så også tilsvarende, at de administrative besparelser, som man forventer ude i kommuner og regioner, så kommer til at andrage et beløb på omkring 6,8 mia. kr.
Og der vil jeg da bare høre finansministeren, om det også er den forventning, der er hos kommuner og regioner, at man kan finde administrative besparelser på et sådant beløb, og om det er finansministerens opfattelse, at kommuner og regioner skal kompenseres fuldt ud for de udgifter, der måtte være i forbindelse med et lønløft.
Eller om forventningen er, at kommuner og regioner skal finde de midler i administrative besparelser.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Tak for det, og også tak, fordi jeg får lejlighed til at blive siddende og det ovenikøbet glæder Enhedslisten, at jeg bliver siddende som finansminister.
Jeg kan forstå, at der er stor interesse for rammen på de 3 mia. kr. i 2030, og der bliver spurgt til, om det er 3 mia. kr. efter tilbageløb.
Og til det er svaret: Ja, det er 3 mia. kr. efter tilbageløb.
Og som jeg svarede spørgeren skriftligt i sidste uge, fremgår det af regeringsgrundlaget, at regeringen vil invitere arbejdsmarkedets parter til trepartsforhandlinger om udmøntning af en ekstraordinær ramme på 1 mia. kr. i 2024 stigende til 3 mia. kr. i 2030 til løn og arbejdsvilkår i den offentlige velfærd, og at rammen finansieres af besparelser på kommuner og regioners udgifter til administration.
Det fremgår endvidere, at regeringen vil igangsætte et forberedende arbejde, som forhandlingerne kan tage afsæt i efter afslutningen af de kommende private overenskomstforhandlinger, og at regeringen på baggrund af det forberedende arbejde vil præsentere et samlet oplæg til trepartsforhandlinger.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-18:
Tak for det, formand.
Det er meget rart at kunne holde finansministeren siddende, trods alt.
Spørgsmålet til finansministeren er som følger: Mener ministeren fortsat, at der skal afsættes 3 mia. kr. efter tilbageløb til løn og arbejdsvilkår i den offentlige sektor som nævnt i regeringsgrundlaget og i overensstemmelse med Socialdemokratiets politiske udspil »Bedre vilkår.
fra oktober 2022?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-18:
Jamen det tror jeg slet ikke vil være konstruktivt at svare præcist på – altså ligesom at give en anvisning på, hvad det er for en yderligere eskalering, der skal finde sted, før vi så tager et alvorligere skridt end dem, der er taget.
Jeg synes, at det afgørende budskab at få sendt her i dag i forhold til regeringens Israelpolitik er, at den er uændret efter regeringsdannelsen, og den baserer sig i øvrigt på en meget, meget bred konsensus i det danske Folketing.
Det er uomtvisteligt sådan, at vi har et billede af, at man bryder folkeretten via bosætningerne på bl.a. Vestbredden, og vi noterer os også beslutningen i FN's Generalforsamling og følger jo nøje det videre spor der.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-18:
FN's Generalforsamling vedtog en resolution i slutningen af december, hvor Danmark desværre stemte blankt, om at indbringe Israels besættelsespolitik for Den Internationale Domstol i Haag med henblik på en juridisk undersøgelse.
Internationale ngo'er betegner Israels praksis som apartheidpraksis.
Hvad mere er det, der skal til for at påvirke den linje, Danmark har i sin udenrigspolitik, herunder at det her ikke er nok til, at man skal suspendere EU's associeringsaftale med Israel?
Hvad mere er det, der skal til for at bruge det redskab, som der ligger i at kunne suspendere en associeringsaftale, end det, vi ser?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-18:
Som jeg netop svarede, brugte man bl.a. det møde, der var i associeringsrådet sidste år for første gang i 10 år, til ud over det, man kunne kalde den positive dagsorden, også at gøre EU's positioner klar, og det vil der også være lejlighed til fremadrettet.
Det kommer jeg også selv til at gøre, første gang jeg får en bilateral mulighed for det i forhold til Israel og i EU-kredsen.
Der er ingen grund til at lægge skjul på, at den nye israelske regerings regeringsgrundlag i det omfang, det så også oversættes i handling – deres sikkerhedsministers besøg på Tempelbjerget og sådan noget – skaber en dyb bekymring, og den skal vi selvfølgelig vide at give udtryk for, også over for vores ven Israel.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Mange tak.
Jeg er ked af at høre om finansministerens udfordringer – der har været tid til fysisk udfoldelse, kan jeg næsten forstå, eller også har man løbet fra Herodes til Pilatus for at finde opbakning til sit forslag om at afskaffe en helligdag.
Spørgsmålet lyder: Mener regeringen, at det er rimeligt i en tid med stigende ledighed, at en afskaffelse af store bededag vil føre til flere arbejdsløse og færre medarbejdere i den offentlige velfærd?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Tak for omsorgen fra Enhedslistens side.
Jeg kan berolige med, at jeg ikke har været i gang med at løbe fra Herodes til Pilatus; det var mere stille og roligt, nemlig på vej hjem fra en tur rundt i kvarteret efter et nytårsforsæt.
Men sådan er livet.
Tak for spørgsmålet.
Vi befinder os lige nu i en meget alvorlig situation med krig i Europa, og det, vi beder danskerne om, er at arbejde en dag mere om året, så vi sammen kan styrke vores fælles forsvar og sikkerhed.
Vi ved godt, det her forslag er usædvanligt, men det er også en usædvanlig tid, vi befinder os i.
Derfor er det også vigtigt at sige, det er et forslag, som bygger på, at vi er i en tid, hvor vi desværre ser, at der er en voldsom krig i Europa – de værste handlinger siden anden verdenskrig.
Det gør, at vi bliver nødt til at styrke vores forsvar og sikkerhed, og det har vi så vist en vej til hvordan man kan gøre.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Man behøver ikke at sætte skatterne op.
Beløbet her er ikke engang halvdelen af de planlagte skatterabatter, som regeringen vil lave.
Jeg kommer til at tænke tilbage på, da jeg hørte ministeren sige for år tilbage, at man skulle tænke reformer på en ny måde, og at vi ikke skulle have de her klassiske arbejdsudbudsreformer.
Og det her handler ikke om at skulle arbejde klogere, sikre et bedre arbejdsmiljø eller andre ting, som kan gøre, at vi simpelt hen får lavet nogle reformer, som kommer til at bidrage med noget positivt i forhold til det arbejdsliv, vi har, og samtidig kan give noget overskud til vores samfund.
Lad os bare tage malerne.
Der er det altså 75 pct., der gør det.
Derfor vil jeg sige i forhold til det her med, at det ikke er en nem beslutning, men en svær beslutning, at det jo helt tydeligt i hvert fald er en beslutning, der har en klar slagside, der rammer nogle af de lønmodtagere, vi ellers fælles plejer at forsvare.
Det rammer dem allerhårdest.
De mister nu både en fridag, men også det tillæg, som de ellers havde krav på.
Det forstår jeg ikke helt.
Er det en svær beslutning, fordi det er åbenlyst, at det andet ville være mere retfærdigt, eller hvorfor er det, at det er svært?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Igen tak for spørgsmålet.
Som jeg har sagt tidligere i dag: Når man står i en svær tid, kræver det også, at man tør træffe svære beslutninger.
At vi lægger op til at afskaffe store bededag, er jo ikke noget, vi gør med glæde.
Men vi gør det, fordi det set med regeringens øjne er et meget væsentligt bidrag til, at vi i Danmark kan tage hånd om vores fælles sikkerhed og få løftet vores forsvar.
Og når vi samtidig ønsker også at løfte psykiatrien og vores sygehuse, og når vi ved, at der i de kommende år heldigvis bliver 125.000 flere ældre over 70 år og 50.000 flere børn under 7 år – for bare at tage et par eksempler – er der brug for, at vi skaffer penge til de udfordringer, vi står med.
Det kan man jo gøre på flere måder.
Man kan jo sætte skatterne markant i vejret – det ville nok være Enhedslistens svar, men det synes vi ikke er en klog vej at gå – eller man kan skære hårdt ned på vores velfærdssamfund, men det synes vi heller ikke er en god vej at gå.
Derfor synes vi, at det her er en balanceret og fornuftig måde at gøre det på, og jeg håber selvfølgelig, at der, når støvet har lagt sig, vil være opbakning til det her i Folketingssalen.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Mener finansministeren, at det er nødvendigt at tvinge lønmodtagerfamilier til at arbejde mere og opgive en forårsfridag?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Jeg kan sige, at der jo med det her forslag vil være ting, som fører til lavere offentlige udgifter.
Eksempelvis betyder det, at vi laver en storebededagsløsning, at vi får brug for, at vores børn i vores daginstitutioner og børnehaver bliver passet en dag mere, end de normalt bliver.
Det koster 140 mio. kr.
Så dér er der en udgift forbundet med det for staten.
Så vil der være andre steder, hvor der kan være indtægter, og det vil jeg meget gerne sende et svar over til Enhedslisten om.
Og det, der skal svares på fra beskæftigelsesministeren, tænker jeg at beskæftigelsesministeren svarer på, og det, der hører under mit ressort, svarer jeg gerne på.