Lars Aagaard (M), 2025-10-23:
Tak for ordet og for spændende indlæg fra partierne.
Vi har sammen sat os et mål om at muliggøre brintrøret, det såkaldte syvtallet, og vel at mærke muliggøre det i 2030.
Det har vi gjort, fordi de danske markedsaktører har udtrykt en tydelig efterspørgsel ud fra deres forventninger til brugen af grøn brint i tysk industri.
Det er deres forventninger, der gør, at 2030-målet er vigtigt, for det hænger sammen med de støtteregimer, som der er i Tyskland.
Brintrøret skal understøtte muligheden for et nyt dansk eksporteventyr.
Det kan bidrage til Europas grønne omstilling og uafhængighed af importerede brændsler.
Nu kan det måske på nogle af indlæggene lyde, som om brint er sådan en ting, som er ny.
Det er det ikke.
Der er et kæmpestort brintforbrug i Europa i dag.
Udfordringen er jo selvfølgelig bare, at det brint kommer fra fossil energi, herunder energi fra Rusland.
Røret vil også være en fordel for Danmarks produktion af brint.
Det kan være med til skabe balance i det samlede grønne energisystem og understøtte Danmarks samlede satsning på grøn energi, herunder massiv udbygning af havvind.
Så den kobling er der, som også nogle partier har peget på.
Derudover vil en brintsektor i de dele af Danmark, hvor røret etableres i første fase, også kunne skabe jobs og vækst.
Jeg har noteret mig og er da rigtig glad ved, at den største kritik, jeg kunne finde af syvtallet, har været fra de kommuner, der ikke fik adgang til røret i første omgang.
Det siger jo noget om, at dem, der kerer sig om lokal udvikling i de områder, hvor røret skal ligge, har set, at der er udviklingsmuligheder knyttet til den her satsning.
Hvis det skal være muligt, at syvtallet skal stå klar i 2030 for at møde den potentielle tyske efterspørgsel, skal vi arbejde ud fra en meget stram tidsplan, hvilket tydeligt fremgår af den politiske aftale.
Vi skal bl.a. lave en lang række lovændringer, som er nødvendige for at understøtte Energinets tidsplan for projektet.
Dette lovforslag indeholder så de første dele af de ændringer.
Jeg vil gerne understrege, at det ikke er nogen garanti for, at syvtallet står klar i 2030, heller ikke selv om vi når i mål med den planlagte lovgivning.
Det kan ikke udelukkes, at Energinet hen ad vejen støder på uforudsete ting, som ikke kan lade sig gøre at mitigere, og som dermed kan forsinke tidsplanen.
Det har også fremgået tydeligt af politiske aftaler og af alle de papirer, der er delt undervejs i forhandlingerne.
Der kan i øvrigt også ske det, at efterspørgslen i Tyskland lader vente på sig, hvilket kan begrunde, at tidsplanen ikke behøver at være så stram, men alt dette følger vi jo med i.
Udgangspunktet for vores aftale er en forventning om, at grøn brint fremadrettet har et meget stort potentiale både erhvervsmæssigt for danske investorer og klimamæssigt som element i at udfase brint frembragt ved brug af fossil energi, og det understøttes i øvrigt af europæisk regulering, der er med til at skabe et marked for grøn brint.
Det har været helt klart for de partier, som har indgået aftalen, at potentialet i røret i al væsentlighed drives af tysk efterspørgsel.
Der findes ikke en dansk brintforbrugende industri, som isoleret set kan retfærdiggøre etableringen af rørført infrastruktur til den tyske grænse.
Vi har altså ikke nogen forventninger om, at det bliver et importrør, men at det er et eksportrør.
Så vil jeg gerne nævne – og det nævnte Moderaternes ordfører også, tror jeg det var, eller også var det Socialdemokratiets ordfører – at loven her altså ikke betyder, at Energinet straks begynder at bygge.
Det er således et helt centralt fundament for den politiske aftale og for den § 4-godkendelse for projektet, som Energinet skal have, at der skal være en juridisk forpligtende aftale på plads med de første brugere af røret, før byggeriet kan igangsættes.
Heri ligger selvfølgelig, at aftaleparterne sammen har indgået en aftale, hvor markedet skal spille med, for at projektet kan realiseres, for uden medspil, altså uden dokumenteret behov, skal røret selvfølgelig ikke etableres.
Det behov skal først og fremmest komme fra tysk industri, hvis interesse igen er påvirket af de valg, som træffes i Tyskland i forhold til at bane vejen for et marked for grøn brint.
Den stramme tidsplan for projektet er derfor fastlagt efter de forventninger, der var til udviklingen i Tyskland, på det tidspunkt hvor aftalen blev indgået.
Vi følger selvfølgelig udviklingen i Tyskland tæt.