runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Nu har det her jo ikke noget med børneporno at gøre, og jeg kan ikke stilles til ansvar for, hvad Preben Wilhjelm har stemt i alle sammenhænge, ligesom jeg heller ikke vil stilles til ansvar for, hvad hr. Henrik Dahl har stemt i forskellige sammenhænge.
Der er nogle gange, hvor jeg kan være enig med hr. Henrik Dahl, og der er nogle gange, hvor jeg er dybt uenig.
Det, jeg påpeger med den her glimrende bog, er, at det er en fremragende fortælling om, hvordan retsplejeloven rent faktisk blev til, og hvad det var for nogle principper, vi byggede på før 1919, og hvilke politiske kampe det afstedkom at få flyttet retssystemet fra et inkvisitorisk system med en dommer, der også var anklager, til et akkusatorisk retssystem, hvor der altid er en dommer i midten og en forsvarer på den ene side og en anklager på den anden side, men hvor dommeren kun er opmand.
Og anklageren skal være objektiv, men det behøver forsvareren ikke.
Det er det, hele vores grundpille i retsstaten er på det her område.
Så er der straffelovsbestemmelser, hvor man så også har fået indført nævningeting og den slags.
Det, jeg siger, er bare: Skal vi ikke sikre, at uanset hvilken forbrydelse man laver, har man altid ret til en fair rettergang?
Er det ikke netop det danske retssystem?
Det håber jeg.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Forvaltningsloven skal jo overholdes under alle omstændigheder, og den kan man bringe i anvendelse over for meget alvorlige ting som at tilsidesætte ejendomsrettens ukrænkelighed eller fjerne folks børn.
Så det er jo ikke sådan, at man står retsløs, når det ikke er retsplejeloven, der gælder.
Så er der forvaltningsloven, og den har også en række ting, man skal tage højde for.
Men jeg spurgte jo overhovedet ikke ind til børnepornografi specifikt.
Jeg spurgte bare ind til hele spørgsmålet om at lade sig forblænde af principper og blive så enøjet med sine principper, at man overhovedet ikke kan se noget som helst ude til siden.
Det vil jeg gerne have nogle nærmere betragtninger om.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Jeg har jo adskillige gange spurgt ordførere, om man påberåbte sig nødretten, og det fik jeg et klart svar på, at det gjorde man ikke.
Men jeg vil godt stille ministeren det samme spørgsmål.
For man skal jo sætte tingene i forhold til hinanden.
Der er jo også noget inden for retssystemet, der hedder proportionalitet, og hvis det er sådan, at man så skal fravige sine principper, må man spørge sig: Hvad er det så, der helt præcist gør, at det her ændrer vores sikkerhedssituation, så vi hastebehandler det her lovforslag i dag?
Det har jeg ikke kunnet få svar på fra nogen politiker, for det forhindrer jo ikke folk i at kunne komme til grænsen.
Det forhindrer ikke folk i at kunne tage ophold her.
Nogle af dem har endda krav på ophold, selv om de ikke har statsborgerskab.
Det skal man jo huske på.
Så hvad er det helt præcis, der gør, at det her ændrer sikkerhedssituationen?
Og specielt når man bruger sikkerhed som argument, er det jo lidt vanskeligt at forstå, at man så siger, at man godt kan håndtere en meget stor gruppe, der har ét statsborgerskab, men man kan ikke håndtere den lille gruppe, der har dobbelt statsborgerskab.
Det hænger jo ikke sammen; det er jo en selvmodsigelse.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg vil godt stille et spørgsmål til ministeren, som jeg også stillede til hr. Christian Rabjerg Madsen, da han holdt ordførertalen.
Det er, fordi det jo fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at der også dér bliver rejst den problemstilling, at der kan være en vis mindre procesrisiko – altså det, der på jævnt dansk betyder, at det kan være i strid med internationale konventioner og her Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Der står jo i det forståelsespapir, som Socialdemokratiet har lavet sammen med Enhedslisten, Alternativet og Radikale Venstre, at Danmark skal – og her citerer jeg: »til enhver tid respektere de internationale konventioner«.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Jeg vil starte med at sige, at hvis der er noget i den lovgivning, vi har i Danmark, som er i strid med konventionerne, så er det regeringens opfattelse, at vi skal ændre lovgivningen, så den kommer i samklang med konventionerne.
Og derudover er regeringen fuldstændig optaget af, at al lovgivning, der bliver lagt frem, selvfølgelig overholder grundloven og de internationale forpligtigelser, vi har.
Det er helt normalt, at når der bliver fremlagt lovforslag, er der en vurdering op imod forskellige internationale forpligtigelser, og ved alle de forpligtigelser, som er vurderet i det her lovforslag, står der, at det ikke rejser nogen spørgsmål, bortset fra ét sted, hvor der står, at der er en vis mindre procesrisiko.
Jeg har selvfølgelig spurgt i ministeriet, hvad det betyder, og de siger, at det er så langt nede på advarselsskalaen, som man kan komme, men grunden til, at der alligevel står den her formulering, er, at der ikke er udviklet nogen retspraksis, fordi der ikke har været nogen domme ved internationale domstole omkring lige præcis det specifikke spørgsmål, som er blevet vurderet.
Derfor er det egentlig en ærlig sag at sige, at der er en vis mindre procesrisiko, men jeg er nu ret betrygget ved, at vi holder os inden for rammerne af vores internationale forpligtigelser i det her lovforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Jeg er glad for, at ministeren giver et meget klart svar på, at lovgivningen selvfølgelig skal overholde internationale konventioner.
Det er jeg selvfølgelig rigtig glad for.
Når jeg spørger, er det jo, fordi det ikke kun er ministeriet selv, der rejser den her problemstilling i forhold til en mindre procesrisiko.
Det fremgår jo også ret tydeligt af de høringssvar, der ligger, bl.a. fra Institut for Menneskerettigheder, at de også påpeger, at det her kan være i strid med menneskerettighedskonventionen og statsborgerskabskonventionen.
Derfor er jeg bare glad for at høre, at ministeren er af den opfattelse, at hvis der er et brud på de internationale konventioner, som Danmark har tilsluttet sig, så vil det betyde, at lovgivningen øjeblikkelig vil blive ændret.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Vi er på udlændingeområdet begavet af nogle rigtig gode høringsparter.
Jeg synes faktisk, vi får nogle gode gode høringssvar, og jeg læser altid høringssvarene med interesse, måske særlig, vil jeg sige, fra Institut for Menneskerettigheder.
Jura er jo ikke en eksakt videnskab – det kan jo diskuteres.
Men vi har det sådan i Socialdemokratiet, og vi har det også sådan i regeringen, at vi lægger Justitsministeriets og i det her tilfælde også Udlændinge- og Integrationsministeriets juridiske vurderinger til grund for vores politiske arbejde.
Det gjorde vi, da vi var i opposition.
Vi opfinder ikke vores egne juridiske vurderinger eller hiver et enkelt høringssvar ud og bygger vores politik på det.
Vi baserer det på baggrund af de officielle juridiske vurderinger, der kommer fra statsapparatet, på samme måde som vi bygger vores økonomiske politik på de officielle beregninger fra Finansministeriet.
Vi finder ikke på vores egne lommeregnere, og jeg tror, det gavner kvaliteten af lovarbejdet, at vi alle sammen anerkender Finansministeriet som regnemaskine og Justitsministeriet og i det her tilfælde også Udlændinge- og Integrationsministeriet som juridisk autoritet til at vurdere, hvorvidt vi er i strid med eller ikke i strid med konventionerne.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Tak for det.
Jeg hørte Radio24syv den anden dag, og det kan godt være, at jeg ikke lige hørte hele indslaget, men undervejs slog det mig, at ministeren sagde, at der var nogle ting i den her debat, der var udtryk for, og nu undskylder jeg på forhånd udtrykket, flueknepperi.
Der kunne jeg godt tænke mig, at ministeren lige kunne uddybe lidt nærmere, hvad der i den her meget, meget principielle debat er udtryk for det ord, jeg ikke lige vil gentage.
Så kunne jeg godt tænke mig en gang til at spørge ind til det, jeg tidligere i dag har spurgt ind til, nemlig spørgsmålet om, at man som udgangspunkt kun tager statsborgerskabet fra nogen, hvis de har dobbelt statsborgerskab, men at der er den her kattelem, der jo er formuleret sådan, at det kan man så alligevel godt gøre, hvis de kun har dansk statsborgerskab, hvis de kan erhverve et statsborgerskab i et andet land ved blot at lade sig registrere ved dette lands myndigheder.
Så hvis der bare er 1 ud af 192 andre lande end Danmark, hvor man kan få sådan et statsborgerskab, kan vi altså godt gøre vedkommende statsløs.
Hvad synes ministeren egentlig om det?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Jeg vil starte med at sige, at jeg nogle gange synes, at vi, når Folketinget hastebehandler lovgivning, får en meget stresset og upræcis debat.
Men jeg vil faktisk sige, at jeg synes, at der har været en god offentlig debat omkring det her lovforslag, selv om der også har været fart på i den debat, og at jeg også synes, at den her førstebehandling viser, at niveauet er ret højt, og at vi har undgået en debat, hvor der har været alt for mange stråmænd og alle de andre billige tricks.
Jeg synes faktisk, vi har haft en ret god debat.
Så til det sidste: FN's flygtningeorganisation – det er den, der hedder UNHCR – har udgivet sådan nogle guidelines til, hvordan man skal forstå nogle af de her internationale forpligtigelser, og det er det, vi har prøvet at læne os op ad i bemærkningerne til lovforslaget, og det handler om at definere, hvornår man er statsløs.
Det er man, når man ikke har noget statsborgerskab, og når man ikke har mulighed for ved henvendelse til et andet land at erhverve det, uden at det andet land foretager et skøn.
Så er jeg selvfølgelig også blevet spurgt om: Hvad er det for et andet land, du har i tankerne, hr. minister?
Til det er svaret, at der ikke er noget aktuelt land, som jeg har i tankerne, når det handler om de fremmedkrigere, vi ved har været i Irak og Syrien.
Så det er mere et spørgsmål om at prøve at fremtidssikre lovgivningen og læne os op ad de internationale vurderinger, der kommer fra bl.a. UNHCR, som er FN's flygtningeorganisation.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Hvis man læser, jeg tror, det er forsiden af Politiken i dag og en anden avis, kan man jo se, at de i nogle af høringssvarene ikke kan genkende de her formuleringer i UNHCR's guidelines om, at det lige er den tolkning, man skal tage.
Så hvad er det, der har gjort det nødvendigt, at man skal have den formulering, altså det, at der kan være 192 andre lande end lige Danmark, hvor nogen måske godt kan lade sig registrere, og man så alligevel godt kan gøre vedkommende statsløs?
Er det ikke sådan at gå lige til kanten og måske lidt over at have den her fremtidssikring, som ministeren beskriver det?
En anden ting, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, drejer sig om det, ordføreren nævnte om, at vi skal være meget påpasselige med vilkårlighed – som jeg og Radikale Venstre er fuldstændig enige i.
Det, der jo ligger i det her lovforslag, er, at man vil straffe og fratage statsborgerskab ud fra en given handlemåde, man kan agere efter.
Synes ordføreren, at det er et tilstrækkelig præcist begreb, hvor man sådan lige kan gennemskue, hvad det er, man må og ikke må i forhold til at få frataget sit statsborgerskab, når det også bliver gjort klart, at man kan straffes uden for det gerningsindhold, der står i straffeloven?
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Det er jo en kritik, som Dommerforeningen også har fremført, og det er derfor, at vi sådan set synes, at Venstres forslag om en dispensationsmulighed er en fornuftig ting, som vi godt kan bakke op om.
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Hvis de 20 pct., som hr. Kim Valentin er inde på, er udtryk for, hvem der har glæde ved at læse, så er det alt for lavt.
Vi skal op i en helt anden størrelsesorden, og det vil jeg have fokus på som fungerende kulturminister.
Så politisk skal det have en meget stor prioritet, men det handler også om, at alle andre i det danske samfund skal huske på at medvirke til at skabe den begejstring for at læse god litteratur.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Jeg er søreme glad for, at der gives udtryk for det, der gives udtryk for fra ministerens side, for så kan jeg jo tælle, og så er der faktisk et flertal til stede her i lokalet, der vil gøre noget ved det.
Læsestrategien er nemlig kun en strategi.
Det, der skal til, er en handlingsplan.
Så hvis vi gerne vil det, skal der lidt penge i det, når vi snakker med interessenterne.
Kunne ministeren være interesseret i det?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Jamen jeg er simpelt hen så glad og taknemlig over, at der er politikere og partier her i Folketinget, der presser på på det her vigtige område.
Vi er selv i regeringen meget, meget optaget af det her.
Vi skal have langt flere til at engagere sig i den her meget, meget vigtige sag, for læsning er simpelt hen guld for vores børn, og det er så vigtigt, at vi får flere til at læse med glæde og interesse og begejstring.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Man skal lægge mærke til, at det betyder, at gældende ret i vid udstrækning bliver opretholdt.
Det punkt, der grundlæggende ændrer sig, er førsteinstansbehandlingen af de her sager, som vedrører kapitel 12 og 13, altså om landsforræderi og terrorisme.
Lovforslaget minder kraftigt om et forslag, som i marts 2019 blev aftalt mellem den daværende regering og Dansk Folkeparti, og som Socialdemokratiet også på det tidspunkt påtænkte at tilslutte sig.
Men vi støtter ikke bare forslaget mekanisk, hvis man kan sige det på den måde.
Det er jo rigtigt, som mange ordførere og mange spørgere har været inde på, at danske statsborgere, som har begået selv de mest alvorlige forbrydelser, stadig væk er borgere i en retsstat.
Det skal vi selvfølgelig holde fast i.
Men det skal jo afvejes imod, at de borgere, som kommer i fare ved den type af forbrydelser, som straffelovens kapitel 12 og 13 handler om, jo også er i en stor fare ved den type af forbrydelser, som Islamisk Stat-medlemmerne påtænker at begå.
Hele den store gruppe af mennesker er også borgere i en retsstat.
Det skal selvfølgelig vejes op imod hinanden.
En retsstat skal beskytte den enkelte imod vilkårlighed og magtmisbrug, men den skal på samme tid opretholde lov og orden og garantere fredelige borgeres sikkerhed.
Det er en vanskelig balance, og derfor er det godt, at vi har den her debat i dag, men jeg synes, at vi rammer rigtigt med lovforslaget.
Jeg har noteret mig et forslag om solnedgangsklausul i høringssvarene.
Det synes vi generelt er et fornuftigt virkemiddel, når det gælder hastelovgivning, eller når det gælder lovgivning af meget vidtgående karakter.
Derfor er vi glade for, at forslaget bliver indarbejdet i det samlede forslag, når vi kommer til andenbehandlingen.
Det er også et fornuftigt ændringsforslag, som vi støtter i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Tak for det.
Det er, fordi hr. Henrik Dahl jo i et tidligere spørgsmål blander forvaltningsret og strafferet sammen, mener jeg.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Jeg er glad for at få spørgsmålet, fordi det giver mulighed for at rette op på en misforståelse.
Den samlede konstruktion, nemlig at man har et forvaltningsretligt første led og et domstolsled som ankeinstans, er en ret almindelig konstruktion i Danmark, og det var det, jeg sigtede til med mit spørgsmål.
Man bruger den til ekspropriationer, som jo faktisk handler om at ophæve en ret, man har ifølge grundloven, altså ejendomsrettens ukrænkelighed.
Der er det en forvaltningsmæssig afgørelse i første led, og så kan den prøves ved en domstol i andet led.
Tvangsfjernelser af børn har hr. Christian Rabjerg Madsen været inde på tidligere.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Men er vi ikke enige om, at der her er tale om, at der er borgere, som formentlig – og nu siger jeg formentlig, for jeg mener ikke, at det tilkommer os her i Folketinget at stå og fælde dom over folk, men jeg siger formentlig – har brudt straffeloven?
Har vi ellers i vores straffelovssystem eksempler på, at man ikke har en domsafgørelse, og oftest, når det er meget alvorlige forbrydelser, man laver, ikke også har et nævningeting?
Er det ikke sådan, vores retssamfund fungerer?
Er det ikke sådan, retsplejeloven fungerer normalt?
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Jeg mener sådan set, at det afgørende er selve den her konstruktion, altså at der er en mulighed for en domstolsprøvelse.
Det er selve den her prøvelse ved en domstol, som opretholder magtens tredeling, og det, at vi opretholder magtens tredeling netop ved at have en domstolsprøvelse, er for os det afgørende, hvorfor vi kan gå ind for det her lovforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Tak for det.
Nu kunne jeg høre, at ordføreren havde gjort sig nogle overvejelser om de problemstillinger, der er i forhold til de rent retsstatsmæssige principper.
Nu nævnte ordføreren selv, at Dansk Folkeparti og regeringen tidligere havde annonceret, at man ville komme med sådan et lovforslag her, og det ligger jo lang tid tilbage, altså formentlig før Erdogan havde overvejet at lave en invasion i den nordlige del af Syrien.
Derfor vil jeg bare gerne høre ordføreren, om det ikke undrer ordføreren lidt, at vi skal igennem sådan en proces her med en hastebehandling af noget, der er forholdsvis vidtgående og vidtrækkende og har store konsekvenser for den retsstilling, vi har her i Danmark.
Det er jo noget, der har været undervejs længe, og derfor burde der sådan set have været tid til at have en ordentlig og en mere grundig behandling, hvor høringsparterne også kunne få mulighed for at afgive høringssvar i god tid og vi kunne få tid til at have en ordentlig udvalgsbehandling af spørgsmålet.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Jeg er i lighed med spørgeren tilhænger af ordentlige svarfrister og ordentlige høringsfrister og god skik på det her område.
Hvorfor ting tager tid i politik, er jeg holdt op med at undre mig over, for det har jeg konstateret at de gør.
Men jeg synes nu, argumenterne for, at situationen i det nordlige Syrien retfærdiggør en hastebehandling, er gyldige, for der er sket en meget hurtig udvikling dér, som har været svær at forudse for regeringen f.eks.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Jeg ved ikke, om den tidligere regering og Dansk Folkeparti har været synske, men det er jo så i hvert fald en udvikling, de har kunnet forudse dengang, altså at det muligvis var en situation, man kunne komme i.
Så lad mig spørge hr. Henrik Dahl, om han ikke er enig i, at der trods alt så har været andre ting, man har kunnet gøre i den mellemliggende periode, altså f.eks. sikre sig, at de her mistænkte fremmedkrigere kunne bringes hjem og stilles for en dansk domstol i stedet for, så vi ikke ville stå i den situation nu, at de slipper ud fra de kurdiske fængsler i Nordsyrien.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Nu var jeg udenrigsordfører i sidste valgperiode, og det var jo ikke noget nyt, at den amerikanske administration sagde, at de ville forlade Syrien på et tidspunkt.
Der var jo allerede diskussioner på det tidspunkt, så det er kendt stof, at på et eller andet tidspunkt ville den amerikanske tilstedeværelse i Syrien høre op, men at det ville medføre den plan for at lave den såkaldte sikre zone, som Erdoganregeringen nu kører frem med, mener jeg er rimeligt at sige at man ikke kunne forudsige, selv om tilbagetrækningen af de amerikanske styrker var forudset på det tidspunkt.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Tak for det.
Ordføreren refererede tidligere i dag til en artikel fra Berlingske, hvor man citerer Jørgen Albæk Jensen, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge til en anden professor, der var citeret i samme artikel, nemlig juraprofessor Gorm Toftegaard Nielsen, der udtaler: »Chancerne for at anlægge en sådan sag, mens man sidder i Syrien, er nærmest ikkeeksisterende.«
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvordan det hænger sammen med det, som ordføreren tidligere nævnte i sin ordførertale, i forhold til at der ikke skulle herske vilkårlighed – det skulle man være meget påpasselig med ikke at have med – når det så nævnes af en anden professor i selv samme artikel, som ordføreren refererer til, at muligheden for at komme videre i retssystemet nærmest ikke er eksisterende.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Vi skal ikke gå over kanten på de internationale forpligtigelser.
Det synes jeg er vigtigt.
Men regeringens udgangspunkt for hele den her diskussion har været, at der er nogle mennesker, vi mener er uønsket i Danmark, fordi de har vendt vores demokrati og vores land ryggen, og inden for rammerne af grundlov og konventioner vil vi gøre, hvad vi kan, for at de ikke kommer hertil.
Derfor har det selvfølgelig også været interessant at få nogle vurderinger af, f.eks. hvornår man er at betragte som statsløs, og hvis vi inden for rammerne af de konventioner, vi har tilsluttet os, er i stand til at tage statsborgerskabet fra folk, så vil vi meget gerne gøre det for at undgå, at de kommer hertil og udgør en sikkerhedstrussel.
Det er derfor, at det fremgår sådan af lovforslaget.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Jeg synes sådan set også, det har været en udmærket debat, og det er fuldstændig rigtigt, at jura ikke er nogen eksakt videnskab.
Desværre har tiden – det er jo sådan en meget eksakt tid – været en modstander, også for alle dem, der har skullet afgive høringssvar, og der er høringssvarene jo rimelig klare.
Vi kan bare tage Dommerforeningen, der siger, at de jo ikke kan vurdere alle elementer, bl.a. fordi det kommer midt i efterårsferien, og så skal vi have sådan en hastebehandling her.
Personligt har jeg oplevet det som meget ubehageligt at blive trukket baglæns ind i sådan en diskussion her som folketingsmedlem, og derfor stemte jeg, som jeg gjorde i dag, sammen med Enhedslisten og Alternativet.
For retmæssigt kan vi jo slet ikke diskutere, om forslaget her er medholdeligt i forhold til grundloven, fordi formanden pr. definition ikke kan fremsætte et lovforslag i Folketinget, der er i strid med grundloven, og det vil jo sige, at man så i virkeligheden, hvis vi skulle følge forretningsordenen strikt, var forhindret i at tage den diskussion, vi tager nu.
Jeg er glad for, at vi får muligheden for det alligevel.
Men hvad er det, der gør, at ministeren mener, at det her sikkerhedsmæssigt opvejer, hvad skal man sige, det brud, der er med de almindelige principper?
Hvad er det, der helt præcis gør, at ministeren siger, at det betyder, at de ikke kommer hertil?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Den danske regering kommer ikke til at gøre nogen statsløse, men jeg kan da godt have forståelse for, hvis der er andre regeringer i verden, der går med de samme tanker som os, altså overvejer om deres statsborgere, som også har andre statsborgerskaber, skal have frataget det pågældende lands statsborgerskab.
Det ville jeg da godt kunne vise forståelse for.
Det ville jo ligge i fuldstændig forlængelse af den her regerings politik, men så håber jeg da også, at de kun vil fratage statsborgerskabet under den betingelse, at vedkommende ikke bliver statsløs.
Rosa Lund (EL), 2019-10-23:
Vi kan jo så håbe, at alle mulige diktaturstater har samme forhold til konventioner, som vi kan høre at regeringen har.
Mit andet spørgsmål går på børnene.
Altså, vi har jo fået oplyst, at der er mellem 30 og 50 danske børn i nogle af de her lejre.
Vi må formode, at nogle af de her børns forældre står i en situation, hvor de kan få frataget statsborgerskabet.
Hvordan forestiller ministeren sig så at vi skal hjælpe de her børn?
Ministeren siger, han bekymrer sig om danske statsborgere, om Danmark og Danmarks sikkerhed.