runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-12-12:
Jo, men årsagen til, at vi rammer 11 kr. i dag, er jo, at det er vindstille.
Altså, kilowatt-time-prisen rammer 11 kr., fordi det er vindstille.
Så kan vi jo ikke stå her og foregøgle hinanden og lade, som om mere vindkraft er løsningen.
Balladen er jo, at Danmark ikke er et isoleret land.
Når Norge, Sverige, Tyskland, Holland og England, som vi også har forbundet os med, alle sammen bygger vindkraft og vi alle sammen får den samme vindkapacitet ind fra Nordsøen, så betyder det jo også, at der, hvis der en dag er vindstille over Nordsøen, så også er vindstille ved alle vores naboer. Hvor skal elproduktionen komme fra, hvis ikke vi selv vil have en kraftværksbackup eller lignende til at skabe den her energi?
Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
Som der tidligere blev peget på af en af ordførerne, undskyld, jeg har glemt, hvem det var, så har forbrugerne muligheden for at tegne en fastpriskontrakt, og det er jo en mulighed, man har både som individuel forbruger og som virksomhed, hvis man vil undgå de prissvinginger, der er.
Fru Signe Munk stillede det spørgsmål til DF's ordfører, og han ville måske ikke svare på det eller kunne ikke, men mig bekendt har vi allerede i år haft mere end 200 timer med negative elpriser.
Så virkeligheden er jo, at priserne i den fremtid, vi kigger ind i, bliver mere fluktuerende – det følger med – men prøv at åbne Draghirapporten og se, hvad der står, i forhold til hvordan EU kan sikre sin fremtidige konkurrencekraft, og det er bl.a. ved at satse massivt på vedvarende energi.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Tak for ministerens barselshilsen.
Der er jo vigtige beslutninger, der skal træffes, og når man så nu går på barsel og ikke selv kan være med, kan man jo i hvert fald prøve at give sit besyv med, så her er et lille forsøg.
Der er to vigtige elementer, som jeg gerne vil spørge ministeren ind til.
Det ene handler om forsyningssikkerheden, for i forhold til alle de diskussioner, der har været, hvad enten man vil tage udgangspunkt i, om man er vild med atomkraft, om man er vild med havvind, eller om man er vild med udlandsforbindelser, må det hele jo koges ned til, at vi skal finde nogle løsninger, der kan fungere ude i virkelighedens verden i forhold til forsyningssikkerheden.
Det er ikke nyt, at vi kommer til at skulle håndtere forsyningssikkerheden, så jeg vil gerne høre fra ministerens side, hvornår regeringen barsler med et udspil på det her, så diskussionerne kan blive lidt mere konkrete.
Det er den ene del.
Det andet er, hvor regeringen ligger henne i forhold til 2035-mål.
Kan ministeren løfte sløret for det?
Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
Det sidste har regeringen ikke truffet beslutning om, så det kan jeg ikke svare på i dag, men vi lytter intenst til debatten, og vi lytter også til de råd og vurderinger, der kommer fra forskellig kant.
Senest har jeg f.eks. i det, der hedder Grønt Erhvervsforum, aftalt med klimapartnerskaberne, at de vil give deres input til, hvad man fra forskellige dele dér synes ville være en fornuftig tilgang til klimamålet i 2035.
I forhold til forsyningssikkerhed er det regeringens intention, at det skal vi diskutere til næste år.
Der er en udvikling i forhold til lagringsteknologi, der bliver billigere, og det kan løse nogle af de kortsigtede effekttilstrækkelighedsudfordringer.
Vi skal understøtte forbrugsfleksibilitet, sådan at dem, der har mulighed for at udskyde forbruget de timer, hvor energipriserne er meget høje, kan få en gevinst af det, og så bliver vi nok også nødt til at kigge på, om rammerne for det, der hedder termisk kapacitet, er tilstrækkelige.
Det, der er en meget, meget stor udfordring inden det her, er, at det bliver vi nødt til at fastlægge med blik for vores nabolande, for udviklingen i kraftværkskapaciteten i vores nabolande spiller også ind i forhold til vores forsyningssikkerhed.
Men det bliver et tema, vi skal diskutere i det år, der kommer.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Tak for svaret i forhold til forsyningssikkerhed.
Jeg tror, det er meget påtrængende at få den diskussion og få truffet nogle beslutninger.
Så er der det omkring 2035-målet.
Det, man jo altså hele tiden skal huske på, er, at alle mål på vejen til klimaneutralitet på en eller anden måde er et delmål, og det vil 2035-målet også være.
Har man gjort sig nogle overvejelser i forhold til det, for sporene til klimaneutralitet skal vel lægges, også med 2035-målet?
Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
Jamen det skal da ligge både i målet, men også i de handlinger, vi foretager os.
F.eks. synes jeg, at vores fælles satsning på ccs er et meget godt eksempel på, at vi har været i stand til at træffe modige beslutninger.
Vi har også været sammen om at lave opfølgende aftaler, der øger sandsynligheden for, at vores ambition på ccs bliver til virkelighed.
Det er jo selvfølgelig med henblik på at nå 2030-målet, men det store potentiale ligger bagefter.
Vi har sammen i den grønne trepartsaftale penge sat af til pyrolyse.
Der er et vist potentiale i 2030 og et større potentiale efter.
Men den lige linje fra der, hvor vi er nu, til målet om klimaneutralitet i 2045 rammer punktet 80, og jeg har svært ved at forestille mig, at man kan komme under det punkt.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Tak, og tak for talen.
Jeg har lidt en bekymring over, at den udmelding, der er fra Konservative om, at nu skal vi til at ophæve forbuddet mod atomkraft i Danmark, måske kunne virke sådan, at dem, der skal byde på vindmøller, måske kunne blive lidt nervøse og tænke: Hvad er nu det?
Skal vi nu til at konkurrere med os selv?
Det er også derfor, vi i Alternativet er meget tydelige og siger, at vi skal have den havvindenergi, at vi skal have udbygget havvindenergien.
Hvad tænker ministeren?
Kim Valentin (V), 2024-12-12:
Jeg vil bare lige spørge igen, for det, jeg hørte her, var, hvad det ikke var, og jeg ville gerne have at vide, hvordan Dansk Folkeparti og ordføreren forstår armslængdeprincippet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-12:
Vi blander os ikke i undervisningen på Kunstakademiet.
Det er vel det, armslængdeprincippet betyder.
Men hvis der er en ansat eller studerende på Kunstakademiet, der i morgen beslutter sig for at sprænge Amalienborg i luften, og Statens Kunstfond efterfølgende bevilger x antal tusind kroner til at udstille det ødelagte kunstværk, så vil jeg mene, at så er kulturministeren i sin gode ret til at skride ind og sige, at det ikke er dækket ind under armslængdeprincippet, og at det selvfølgelig er noget, man tager skarpt afstand fra og forventer at de aldrig nogen sinde gør igen.
Tak for det.
Prøv at høre, der er ingen her i dag, der taler om at være anklagere og dommere.
Det her handler om, at statslige institutioner understøtter og belønner hærværk og ulovlige handlinger.
Ordføreren siger, at ulovlige handlinger ikke er kunst, men vil så ikke forholde sig til, at danskernes skattekroner bruges på at understøtte og legitimere ulovlige handlinger: Uha, det har vi ingen holdning til på grund af armslængdeprincippet!
Det er et armslængdeprincip, som man kan hive op af kassen, hver gang der er et eller andet, som man ikke vil forholde sig til, eller som man er uenig i, og som man så pakker væk igen, når princippet ikke er belejligt.
Man har lige vedtaget en anlægslov for Nyborg Slot, selv om et uafhængigt klageorgan har slået fast, at det er et lovbrud.
Der siger man: Jamen det er politisk; det vil vi have igennem, så det gør vi alligevel.
Armslængdeprincippet bliver bare et argument, man hiver op af hatten, når man ikke gider at forholde sig til specifikke sager.
Hvad mener ordføreren om, at danskernes skattekroner bruges på at understøtte og legitimere ulovlige handlinger?
Mener ordføreren ikke, at det skal have en konsekvens, og at kulturministeren har et ansvar for at kommunikere til de institutioner, at vi som stat ikke på nogen som helst måde accepterer, at ulovlige handlinger belønnes med danske skattekroner?
Kim Valentin (V), 2024-12-12:
Altså, at blande sagen om Nyborg Slot ind i denne her synes jeg er langt ude, vil jeg lige sige fra start af.
Jeg vil godt indrømme, at da jeg læste, at man havde lavet et forlig og man tilmed havde givet penge for det her, så tænkte jeg: Hold da op, kan det virkelig være rigtigt?
Altså, helt ærligt, er der nogen, der anerkender det som kunst og giver penge for det?
Det synes jeg da er underligt.
Men der er altså forskel på, hvad jeg synes som politiker, og på, hvad vi har sagt hele tiden.
Vi har sagt: Jamen vi kan have alle mulige holdninger.
Jeg respekterer ordførerens holdning, men det er da ikke sådan, at jeg skal gå ind og sige: Det forlig skal I lave om, bare fordi jeg synes det her.
Der har vi netop armslængdeprincippet.
Men jeg vil da sige, at jeg synes, det er underligt.
Jeg synes, det er underligt.
Det er da ikke noget, som jeg på nogen måder vil kalde kunst.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-12:
Altså, det burde være helt åbenlys sund fornuft, men så står man og siger: Uha, armslængdeprincippet og magtens tredeling, og jeg ved ikke hvad, som overhovedet ikke har noget som helst med det her at gøre.
Det her handler bare om, at regeringen og ministeren som den ansvarlige kommunikerer til de her institutioner, at vi ikke bakker op om at understøtte ulovlige handlinger med danske skattekroner.
Kim Valentin (V), 2024-12-12:
Der er rigtig meget forvirring, synes jeg, hos ordføreren i den her sammenhæng.
Det må jeg bare sige.
Jeg ved faktisk ikke, hvor jeg skal starte.
Men vi har jo en anklagemyndighed.
Vi har en politimyndighed.
Det er ikke vores opgave at anklage nogen og sige, at det her er en ulovlig handling.
Det er anklagemyndighedens.
Det er politimyndighedens.
Vi skal ikke.
Hvis der var nogen, der skulle gøre det, var det jo dem, der sidder på kunstværkerne.
De har selvfølgelig en opgave her, men vi som politikere har ikke en opgave.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-12:
Jeg studser over nogle ting, som jo kan være tilfældigheder, i den her sag, men som, når man sådan kigger på personsammenfald, mere og mere ligner, at det er, fordi der også foregår noget her, som netop er et forsøg på at omgå, hvad man normalt vil kalde for retfærdighed.
Vi bemærker, at forliget mellem Katrine Dirckinck-Holmfeld og Kunstakademiet kræver 44.000 kr. i betaling, for at man kan få en ny buste, eller hvor meget busten nu engang kommer til at koste, men de anslog 44.000 kr.
Lige bagefter får man 35.000 kr. af Statens Kunstfond.
Det er da lidt mærkeligt.
Det er næsten for belejligt, at man lige får pengene, som man skal bruge til at betale for en ting.
Jeg skal ikke komme her med konspirationsteorier, men når man sidder ude i den brede befolkning i Danmark og ser det, kan man så ikke få den tanke, at der er et eller andet, der stikker under her, og at der er en nordsjællandsk kulturelite, der sidder og dækker over hinanden i den her sag?
Det er det jo sørgeligt nok; det er jo bare det geografiske sammenfald på alles adresser.
Nej, men det er jo reelt set heller ikke dig, jeg spørger og beder om at sige det.
Jeg spørger om, hvordan det ser ud i den brede befolkning, når den slags foregår.
Det er jo, at det er her, kernen i vores udfordring ligger.
Det er ikke i, hvad vi bliver enige om herinde, men hvad man ser ude på den anden side af de her vægge.
Kim Valentin (V), 2024-12-12:
Det er en god diskussion.
Den vil jeg gerne tage.
Det synes jeg er helt rigtigt.
Jeg synes, vi skal passe på med lige præcis de der ting, og hvis der har været noget, nu siger jeg bare fikumdik eller noget, som vi ikke ved noget om, er det da noget, anklagemyndigheden skal tage fat i, men det er da ikke mit ansvar at dømme eller på nogen måde anklage nogen.
Det har vi nogle andre til.
Birgitte Bergman (KF), 2024-12-12:
Tak for det.
Jeg synes, at det er lige præcis der, hvor den her sag bliver højst besynderlig og mærkværdig, som andre gode ordførere har været inde på.
For jeg anerkender, at der er et armslængdeprincip, men jeg synes, at »something is rotten in the state of Denmark«, for at sige det, som det er.
For der er en udfordring, i form af at man faktisk fra Statens Kunstfonds side donerer penge til i det her tilfælde Katrine, mens vedkommende stadig er under anklage.
Der synes jeg faktisk, at der opstår et kæmpeproblem, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens holdning til.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-12:
Tak for det.
Mogens Jensen (S), 2024-12-12:
Jeg synes jo, at kulturministeren her fra talerstolen har gjort det ganske klart, at han ikke bifalder det, der er foregået med busten af Frederik V, eller for den sags skyld andre typer af den slags initiativer.
Jeg hørte heller ikke, at kulturministeren definerer det som kunst, men at man respekterer, at der for de institutioner, vi har, som arbejder med kunst og kultur, også gælder et armslængdeprincip i forhold til at blande sig i, hvordan de definerer kunst.
Så det synes jeg sådan set er et klart svar, men jeg synes da også, at kulturministeren har udtalt sig kritisk om det, der er foregået, og det håber jeg da også at både Akademiraadet og Kunstakademiet lytter til.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-12:
Altså, det vil sige, at hvis der er nogen, der i morgen udøver hærværk på Christiansborg, nogle af vores museer, Amalienborg eller noget andet, og Statens Kunstfond så efterfølgende går ud og giver dem 1 mio. kr. af skatteborgernes penge til at støtte det hærværk, så ville kulturministeren ikke gøre noget som helst ved det, og det ville hr. Mogens Jensen heller ikke.
Så ville man bare sige, at det er man ikke enig i og det støtter man selvfølgelig ikke, men man ville ikke som minister skride ind og sige, at det kan man som regering på ingen som helst måde stå inde for.
Det er jo det, der er essensen.
Det kan godt være, at det i så fald i den sag ville være mere voldsomt, men der er tale om ødelæggelse af statens ejendom, og man bruger armslængdeprincippet som en paraply, man dækker sig ind under i det her tilfælde.
Mogens Jensen (S), 2024-12-12:
Det er i hvert fald helt klart, at hvis man som led i et kunstværk brænder Christiansborg ned eller sætter ild på Christiansborg, så kommer der en helt naturlig konsekvens af det, for der bliver Folketinget jo nødt til at rejse sag mod de personer, som gør det, inden for retsvæsenet, og der vil den sag blive afgjort og formentlig føre til en temmelig stor straf.
Nej, det kan jeg ikke, for jeg tror, at det er klart for alle, i hvert fald for folketingsmedlemmer, at vi ikke bare har absolut ytringsfrihed eller lov til at gøre hvad som helst i Danmark.
Jeg bryder mig virkelig heller ikke om, at vi ligesom legaliserer bogafbrændinger i vores land.
Det sender nogle signaler, der er helt i strid med danske værdier.
Så nej, jeg synes ikke, at der er noget hykleri.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-12:
Det er der jo, for her siger man så lige pludselig, at armslængdeprincippet over for kunst ikke gælder, eller at det absolut er noget, man kan gå ind og pille i fra statens side.
Lad os tage en kunstner som Firoozeh Bazrafkan som eksempel.
Hun har ikke brændt nogen koraner, som ordføreren ellers bruger som eksempel.
Nej, hun har revet en med et rivejern, og så har hun brugt Koranen til indpakning af andre kunstværker.
Der må man så sige, at de kunstværker tør hun jo ikke udstille nu.
Selv om kulturministeren, ordføreren og andre har stået og talt meget om, hvordan det her bliver en kattelem til de her kunstnere, så har det i forhold til den kattelem nemlig også vist sig, at det skal ske via en vurdering i Justitsministeriet.
Justitsministeriet vil ikke foretage vurderingen, ergo kan man ikke udstille kunsten.
Hvad er det for en kattelem?
Mogens Jensen (S), 2024-12-12:
Igen må jeg altså sige, at det jo ikke kun er i forhold til ødelæggelse af religiøse skrifter eller symboler, at der gælder begrænsninger på ytringsfriheden i Danmark.
Det gælder også på andre områder.
Vi kan ikke bare sige, hvad vi vil.
Racistiske ytringer er også underlagt et forbud.
Jeg synes, at det er meget svært ligesom at sammenligne de her to sager.
I det her tilfælde er der jo i mine øjne tale om hærværk, og det synes jeg bare at man må konstatere.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-12:
Angående det her med armslængdeprincippet kommer jeg til at tænke på, at hr. Mogens Jensen, kulturministeren og regeringen generelt jo har indført loven om utilbørlig behandling af religiøse tekster.
Man har endda lavet den, således at det endda er justitsministeren selv, der skal gå ind og vurdere et kunstværk for så efterfølgende at kunne sige, om det så overtræder den her lov.
Det gør jo så, at kunstnere ikke tør udstille deres værker lige nu, fordi de ikke ved, om de kommer til at være på kant med loven eller ej.
Men derudover er det også der, hvor man kan sige at der altså ikke er noget armslængdeprincip.
For Justitsministeriet selv skal være involveret i simpelt hen at rette anklagen mod nogen.
Så her har vi jo en sag, hvor vi må konstatere, at på den ene side mener man, at man skal have stor armslængde til kunst, men hvis der på den anden side lige kommer noget med religiøse tekster, der bliver involveret i kunsten, skal vi i hvert fald skynde os at pege fingre og ikke have nogen armslængde, for der skal ministeriet selv involveres.
Kan ordføreren selv se, at der kunne være en form for hyklerisk dobbeltstandard her?
Birgitte Bergman (KF), 2024-12-12:
Tak for det.
Den her sag er jo meget besynderlig på mange måder, som jeg også nævnte over for ministeren før.
Jeg synes, at der er noget helt principielt i, at man som offentligt ansat åbenbart kan begå hærværk mod dansk kulturarv og så få det anerkendt som kunst af den danske stat.
Hvad tænker ordføreren om det?
Er ordføreren på linje med denne ordfører?
Rosa Lund (EL), 2024-12-13:
Tak for det.
Og tak for talen, fru Monika Rubin.
Jeg har jo læst i Berlingske, at Moderaterne og fru Monika Rubin er en del af en ny alliance, som skal sætte fokus på kvindesygdomme, og det synes jeg er rigtig dejligt.
Det, jeg savner, er, at der bliver sat lidt mere handling bag ved det eller måske penge.
For man kan jo se på alliancen, at det er ordførere fra regeringspartierne, så det er jo nok de ordførere herinde, som har allernemmest ved at presse på for, at der skal handling bag ordene – eller måske handling bag en handleplan.
Derfor undrer det mig, at regeringen i sit forslag til vedtagelse i dag ikke sætter penge bag handlingsplanen.
Hvad er årsagen til det, fru Monika Rubin?
Monika Rubin (M), 2024-12-13:
Mange tak til ordføreren for spørgsmålet.
Og ordføreren er meget velkommen i alliancen.
Nu har vi jo netop lige stiftet den og skal jo finde ud af, hvordan den her alliance skal virke på den absolut bedste måde.
Vi har sat som mål i fremtiden at få et nationalt videncenter for kvindesygdomme, men det betyder jo ikke, at der ikke er andre ting, vi vil kæmpe for.
Generelt set handler det jo også om, at vi får en endnu bredere offentlig debat omkring kvindesygdomme, for kvindesygdomme er faktisk ikke kun sygdomme, der rammer vores kønsorganer.
Det er også de sygdomme, vi bliver ramt af, som mænd også bliver ramt af, men hvor vi simpelt hen bliver underdiagnosticeret og underbehandlet, fordi vi ikke ved nok om de her emner.
Der er faktisk større dødelighed blandt kvinder med blodprop i hjertet, end der er blandt mænd, fordi vi ikke bliver diagnosticeret på den mest korrekte måde.
Lige behandling er nogle gange ikke, at man skal gøre det helt lige.
Det er nogle gange, at man skal gøre det lidt forskelligt, og der er formentlig nogle steder, hvor vi skal gøre dét mellem mænd og kvinder.
Det synes jeg faktisk jeg allerede svarede på, da Liberal Alliance stillede spørgsmål og også i min tale.
Altså, der er to ting i det her.
For det første er jeg ikke sikker på, at en handlingsplan er det, der er brug for på nuværende tidspunkt i forhold til de andre ting, vi har iværksat, fordi flaskehalsen er, at vi mangler speciallæger.
For det andet synes jeg derudover, at det er en useriøs måde at finansiere ting på, at man bare tager det fra råderummet.
For jeg hører igen og igen fra Enhedslisten, at vi bare kan taget det fra råderummet, når det er, at man vil lave noget nyt, og der bliver vi simpelt hen nødt til at finde pengene rigtigt og ikke bare tage dem fra råderummet.
Jeg er ikke afvisende over for, at en handlingsplan kan være vejen frem.
Men jeg tror, at det, der er det største problem, hvad jeg også hører, når jeg taler med klinikerne derude, er, at vi har en flaskehals i forhold til speciallægerne og i forhold til ventetiderne.
Man ved faktisk godt, hvor det er, der skal sættes ind, og det er jo det, vi gør med bl.a. sundhedsreformen.
Derudover er retningslinjerne fra Dansk Selskab for Obstetrik og Gynækologi vistnok fra 2016.
Umiddelbart hører jeg på klinikerne derude, at de faktisk også er up to date.
Umiddelbart tænker jeg, at 2016 er et stykke tid siden, så måske kunne det være, at der var behov for at kigge på de retningslinjer en gang til.
Det bliver vi nødt til at blive klogere på, men det, der er det allervigtigste, er, at vi sørger for, at ventetiderne ved speciallægerne bliver bragt ned.
Der kan vi allerede nu, bare med akutplanen, se, at de heldigvis er på vej ned, og i takt med at sundhedsreformen også bliver implementeret, er jeg også optimistisk, i forhold til at vi kommer i mål der.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-13:
Tak for det.
Først tak for, at debatten er kommet, og tak til alle Folketingets partier for at tage den.
Jeg bliver bare nødt til at sige som mand, at man skal passe på med at gøre det her til sådan et strukturelt mandeproblem.
Jeg tror, det er vigtigt i forhold til endometriose, at vi lige forholder os til det, der står skærmen, og så siger, at vi skal til at have det her bredt ud, sådan at alle folk ved det, også mændene.
Så vil ordføreren gå i front for, at noget så voldsomt som endometriose, som 10 pct. af danske kvinder risikerer at få, er noget, man allerede begynder at informere unge mænd og unge kvinder om i folkeskolen?
For der, hvor man rammer problemet, er jo, når man rammer sin egen læge og får at vide, at man ingenting fejler.
Det er ikke, når du endelig kommer videre og kommer til en gynækolog og kommer ind i systemet.
Så det er fint, at vi bruger penge på at komme ud, og at lægerne bliver klogere på det.
Men som mand, der om nogen har kæmpet for endometrioseramte – det var vist mig, der fik det på finansloven, skal vi huske – så bliver jeg bare nødt til at sige, at vi har brug for, at hele samfundet bliver informeret, sådan at partneren eller faren til en datter kan gå ned til lægen og sige: Der er noget galt; jeg tager ikke den her afvisning seriøst.
Rosa Lund (EL), 2024-12-13:
Det sidste er jeg faktisk overhovedet ikke i tvivl om.
Tak for invitationen til at komme ind i alliancen.
Jeg skal så bare spørge ordføreren, om Moderaterne er enige i, at vi sagtens kan tage 2 mio. kr. fra råderummet og sætte dem bag en handlingsplan mod endometriose.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-13:
Jeg kan sagtens se et videnscenter for kvindesygdomme bredt nok som en oplagt mulighed.
Det kræver selvfølgelig noget finansiering, og det er jeg og fru Louise Brown jo ikke nødvendigvis altid enige om hvor skal komme fra, men idéen om at have et videncenter for kvindesygdomme, tilsvarende at vi har et videncenter for mænds sundhed, kan jeg i hvert fald som forskningsordfører godt bakke op om.
Louise Brown (LA), 2024-12-13:
Tak, og tak for en god ordførertale.
Tak for også at sætte fokus på børn, for det er også en udfordring.
Jeg vil blot takke for talen og også for fastholdelsen af, at regeringen jo også skal handle på det her, når nu SF er med i vedtagelsesteksten fra regeringen.
Nu er ordføreren på talerstolen i dag jo ikke sundhedsordfører, men jeg tillader mig lige alligevel at spørge: Vil SF også være med til at arbejde for, at der kommer et nationalt videncenter?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-12-13:
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er det faktisk min klare intention og forhåbning, at der med de aftaler, der er lavet omkring sundhedsreformen, rent faktisk kommer en meget større systematik, for det er jo noget af det, der er kernen i reformen.
Det er jo sådan set at sikre, at man får den samme behandling ud over landet, at man får de samme muligheder, at man bruger den bedste viden, og også at viden kommer ud.
Det er jo, at man f.eks. hos praktiserende læger simpelt hen ikke har viden nok om det her område.
Så ja, det vil vi arbejde for i forbindelse med sundhedsreformen.