Nick Hækkerup (S), 2021-11-11:
Man skal kunne færdes trygt alle steder i Danmark, og der skal være lige adgang til tryghed for alle i Danmark.
Derfor er jeg glad for, at der med beslutningsforslaget og det bagvedliggende borgerforslag sættes fokus på hadtale og hadforbrydelser.
Det afgørende for regeringen er, at det strafferetlige værn på området er stærkt og effektivt.
Det er i hvert fald et af de elementer, som er afgørende.
Man kan sige, at implementeringen selvfølgelig også er afgørende, men i den her sammenhæng er det jo reguleringen, vi kigger på.
Regeringen bakker op om formålet med beslutningsforslaget og er i store træk enige i de forslag, som lægges på bordet, men vi kan ikke støtte alle dele af beslutningsforslaget, som det ligger nu, og det skal jeg komme tilbage til.
Med beslutningsforslaget lægges der op til at ændre straffeloven om hadforbrydelser og hadtale.
Det gælder for det første for straffelovens § 81, nr. 6. Bestemmelsen fastslår, at det i forbindelse med domstolenes strafudmåling i almindelighed skal indgå som en skærpende omstændighed, hvis en forbrydelse har baggrund i andres seksuelle orientering, etniske oprindelse eller andre ting.
Det gælder for det andet den såkaldte racismeparagraf, som findes i straffelovens § 266 b.
Som forslagsstillerne selv bemærker, er de ændringer, der foreslås i beslutningsforslagets punkt 2 og 3 allerede gennemført eller under behandling i Folketinget.
Tidligere i år vedtog Folketinget, at det i almindelighed skal indgå som en skærpende omstændighed, hvis en gerning begås med baggrund i andres handicap – så der var flueben ved et af forslagene.
Og ligestillingsministeren har i oktober fremsat et lovforslag, hvor det bl.a. foreslås, at handicap skrives ind i racismeparagraffen, ligesom kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika bliver direkte skrevet ind i både racismeparagraffen og straffelovens § 81, nr. 6, om hadforbrydelser.
Så på den måde kan man sige, at der så var tre flueben mere i forhold til det, der er kernen i det bagvedliggende borgerforslag.
Det siger sig selv, at de forslag er regeringen helt enige i.
Efter den foreslåede ændring i punkt 1 skal det tydeliggøres, at der er tale om en hadforbrydelse, uanset om handlingen er helt eller delvis motiveret af had.
Som jeg har redegjort for i min besvarelse af Retsudvalgets spørgsmål 2 til beslutningsforslaget, følger det af forarbejderne til § 81, nr. 6, at bestemmelsen sigter til tilfælde, hvor en gerning bliver begået helt eller delvis med baggrund i de forhold, der fremgår af bestemmelsen, f.eks. seksuel orientering.
Det er altså allerede i dag sådan, at straffen i almindelighed skal skærpes, og at der er tale om en hadforbrydelse, hvis gerningen helt eller delvis er motiveret af f.eks. andres seksuelle orientering.
Så man kan sige, at domstolene nok i en fortolkningssituation ville nå frem til det, som der lægges op til på det her punkt i beslutningsforslaget, med sådan en almindelig retskildeanvendelse.
Men det ændrer ikke ved, at det her er et vigtigt signal at sende: at vi ikke tolererer nogen form for hadforbrydelser.
Og en måde at understrege det på er selvfølgelig at løfte det direkte ind i lovteksten.
Så den del af beslutningsforslaget er regeringen enig i.
Jeg kan forstå, at Retsudvalget har modtaget en henvendelse, hvor stillerne bag borgerforslaget opfordrer til, at der stilles et ændringsforslag til beslutningsforslaget, så det kun er den del af forslaget, der skal stemmes om.
Det kan regeringen godt bakke op om, og på vegne af Enhedslisten, SF, Radikale Venstre og regeringen vil jeg sørge for, at der bliver udarbejdet sådan et ændringsforslag til beslutningsforslaget.
Jeg kan forstå på den snak, der har været i løbet af dagen, at der tilsyneladende er flere partier, som ser positivt på det her, hvilket jo bare er godt.
Nå – hvorfor kan vi så ikke støtte hele beslutningsforslaget?
Ja, som det foreligger nu, handler det om den foreslåede ændring i straffelovens § 266 b. Bestemmelsen strafbelægger hadefulde ytringer, der fremsættes offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds.
Det vil navnlig sige, at udtalelsen har et indhold, hvor en gruppe af personer trues, forhånes eller nedværdiges på grund af gruppens hudfarve, tro, seksuelle orientering m.v.
Gerningspersonen vil kunne straffes, uanset om motivet, der ligger bagved, er den pågældendes fremsættelse af de hadefulde ytringer.
Hvis gerningspersonens motiv, som det ligger i forslaget, bliver en del af bestemmelsen, vil det sende et signal til domstolene om, at der skal lægges vægt på motivet i sager om overtrædelse af straffelovens § 266 b.
Og som det fremgår af min besvarelse af spørgsmål 2 til beslutningsforslaget, kan det ikke udelukkes, at sådan en lovændring vil føre til færre domfældelser end i dag.
På den baggrund kan regeringen altså ikke støtte hele beslutningsforslaget, som det ligger nu.
Men regeringen bakker som nævnt op om, at det tydeliggøres, at en hadforbrydelse er en hadforbrydelse, uanset om den kun delvis er motiveret af had.
Derfor kan vi støtte det her beslutningsforslag, når det bliver ændret, sådan som jeg tilkendegav tidligere, simpelt hen fordi hadforbrydelser jo ikke hører hjemme i det danske samfund.
Tak for ordet.