runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Altså, det er ikke op til mig at vurdere.
Jeg ved, der er ved at blive lavet en redegørelse.
Jeg ved, at der var et samråd i går, hvor jeg i de dele af det, jeg så, også tror, jeg så hr. Lars Boje Mathiesens skikkelse.
Det, jeg til gengæld vil sige, er, at det, der har været vigtigt for den her regering hele vejen igennem siden marts måned, har været at sørge for at få styr på effekterne af den her globale pandemi, der rammer Danmark.
Og jeg har en appel til samtlige borgerlige partier om to ting – 1: At tage den sundhedskrise alvorligt; 2: I videst muligt omfang – selvfølgelig skal der være politisk diskussion – ikke i den politiske diskussion at komme til at forsøge at underminere sundhedsmyndighederne.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-12:
Der er blevet talt en hel del om Nordjylland i forbindelse med de syv kommuner, der er blevet lukket ned i Nordjylland, og også om minkavl de facto bliver afskaffet i Nordjylland og nok også i hele Danmark.
Der er jo så med minkavl og følgeindustrier, og hvad det nu er, et sted mellem 2.500 og 3.000, der bliver ledige i Nordjylland, og de restriktioner, der er blevet lagt ned over Nordjylland, gør det jo ikke bedre for folk at komme ud at søge arbejde.
For der er blevet opfordret til, at man ikke må krydse grænserne imellem kommunerne.
Der er samtidig blevet opfordret til, at arbejdsgiverne skal hjemsende medarbejderne, men det er kun opfordringer, og folk står i en situation, hvor de ikke ved, om de må krydse grænserne eller ikke må, og ministeren har jo tidligere sagt, at det er kun en opfordring, og det er op til virksomhederne selv.
Så er spørgsmålet: Hvornår har regeringen tænkt sig at fjerne de restriktioner med, at man ikke må krydse kommunegrænserne, så arbejdskraften kan komme på arbejde og skabe nye arbejdspladser?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Det er et forsøg på at svare: Jeg tror, at det er virkelig, virkelig vigtigt, og jeg synes egentlig også, at der bredt i Folketinget og også langt ind i de borgerlige partier er og ikke mindst har været en erkendelse af, at de bedste forudsætninger, vi i Danmark har for at skærme vores arbejdsmarked og skærme vores økonomi, også er ved at have styr på sundhedskrisen og have styr på smitten.
Den anden vigtige erkendelse er, at Danmark, når vi kigger ud rundtomkring i Europa, hvor anden bølge lige nu buldrer af sted, på to punkter er et særtilfælde.
Det ene er, at det ser ud til, at vi med de restriktioner, vi gennemførte i slutningen af oktober, er ved at have knækket kurven, så det vil sige, at smitten ikke stiger i Danmark i modsætning til langt det meste af Europa.
Morten Bødskov (S), 2020-11-12:
For dem, der ikke har fulgt helt med og måske først er kommet på nu, kan det måske være på sin plads at sige, at der jo den 1. januar 2011 skete en midlertidig nedsættelse af ministervederlaget med 5 pct., som det jo så rigtigt også er blevet sagt af hr. Ole Birk Olesen, som led i genopretningen af dansk økonomi.
Den her nedsættelse af ministervederlaget er så senere blevet forlænget i henholdsvis 2012, 2015 og også i 2019, og perioden med den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget udløber så den 31. december 2020.
Regeringen foreslår, at denne midlertidige nedsættelse af ministrenes grundvederlag med 5 pct. forlænges til og med den 31. december 2021.
Regeringen ønsker dermed, at der fortsat skal være løntilbageholdenhed for ministrene.
Forlængelsen af perioden med den midlertidige nedsættelse giver samtidig mulighed for det, som jo også foregår her i Tinget, om at se nærmere på og måske afklare politikernes vilkår, og derfor synes regeringen selvfølgelig også, det er relevant, at vi afventer drøftelserne heraf i Folketinget.
Men endnu en gang tak for den brede opbakning til forslaget, som jo så viderefører den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget til udgangen af 2021.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-12:
Det kan jeg ikke stå og finde frem nu, men jeg skal gerne finde det til ordføreren efterfølgende.
Men jeg læser ud af den her redegørelse, at Rigspolitiet får gode resultater ud af samarbejdet.
Operativt tilfredsstillende står der i den.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne spørge ind til det.
Ordføreren sagde, at Rigspolitiet er – og nu citerer jeg – meget godt tilfreds.
Det tror jeg var det ordvalg, ordføreren brugte.
Så vil jeg bare høre, hvor det står i redegørelsen, at Rigspolitiet er meget godt tilfreds med den aftale, der er med Europol.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-12:
Tak for ordet, og tak for redegørelsen.
Europol-aftalen mellem Danmark og Europol danner grundlag for et fornuftigt operativt og strategisk samarbejde – et samarbejde, som bidrager positivt til at gøre Europa mere sikkert for den danske befolkning.
Jeg kan forstå af redegørelsen, at også Rigspolitiet overordnet er meget godt tilfreds med samarbejdet i Europols regi.
Samarbejdet er godt og konstruktivt, og Rigspolitiet opfatter den nuværende Europol-aftale som af stor operationel betydning for Danmark.
Søgninger i EIS foregår smidigt og uproblematisk via de dansktalende nationale eksperter, om end selve processen kan tage længere tid, end hvis dansk politi havde direkte adgang.
Rigspolitiet har således oplyst, at der findes flere nye eksempler på, at dansk politis samarbejde med Europol har ført til gode resultater i forbindelse med efterforskning af strafbare forhold, så konklusionen må være, at Danmarks nuværende aftale med Europol er til stor gavn og sikkerhed for Danmark.
Hvis der kan laves tiltag, som kan øge Danmarks værdi af samarbejdet, vil Nye Borgerlige se velvilligt på sådan et forslag.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Ja, vi er jo meget glade for vores søsterparti, Høyre, i Norge.
Men jeg vil i hvert fald tage ordførerens opfordring med til vores retsordfører, Naser Khader.
Det er jo ham, jeg dækker ind her i dag.
Grundlinjen er i hvert fald, at vi ønsker et så tæt og smidigt samarbejde med Storbritannien som muligt.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Er det sådan, at det, som jeg umiddelbart opfatter som et meget snusfornuftigt synspunkt, kan føre til, at Det Konservative Folkeparti nærmer sig Enhedslisten så meget, at man vil være sammen med os til at opfordre regeringen til at indkalde til nogle forhandlinger, hvor vi kan forsøge at placere os i den nye situation for det europæiske politisamarbejde?
Jeg læste op af den norske regerings arbejdsprogram for 2020 i relation til EU.
Det er jo en regering, som ikke ligger langt væk fra Det Konservative Folkeparti, så man kunne jo forestille sig, at man blev inspireret derfra og synes, at vi skulle gøre noget lignende i Danmark.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg tror sådan set, at alle i Folketinget kan se, at det er en meget, meget kompleks situation, Storbritannien står i på en lang række områder, uagtet om det er fiskeriområdet eller politiområdet.
Men vores grundlæggende synspunkt er, at på en lang række områder har Storbritannien jo været en af Danmarks nærmeste samarbejdspartnere, så vi begræder, at de træder ud, og vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at have et så tæt bilateralt samarbejde med dem på politiområdet som muligt, men selvfølgelig også gøre alt, hvad vi kan, for at få dem så tæt ind i Europol-samarbejdet som overhovedet muligt.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Nu kan man selvfølgelig diskutere, hvor stor betydning det har, at vi ikke kan stemme i et organ, hvor man ikke stemmer.
Men lad nu det ligge.
Jeg må rose ordføreren for at forsøge at være lidt mere nuanceret end en række af de øvrige ordførere, altså at forsøge at veje tingene op.
Jeg forstår udmærket det synspunkt, at man ønsker, at vi skal være med i det hele, og jeg kan godt forstå, at man så beklager, at man ikke er det, men det var trods alt et forsøg på at lave et nuanceret billede af, hvad situationen er.
Det vil jeg godt rose ordføreren for.
Nu er det jo så sådan, at vi står i den nye situation, at Storbritannien træder ud.
Har Det Konservative Folkeparti gjort sig nogle overvejelser om, hvordan vi udnytter den situation?
Jeg går ud fra, at Det Konservative Folkeparti er fuldstændig enige med Enhedslisten i, at det vil være rigtig dårligt, hvis Storbritannien placeres uden for det europæiske politisamarbejde.
Vi skal derfor finde en eller anden løsning, hvor Storbritannien kan deltage, og det får selvfølgelig også konsekvenser for, hvordan Norge kan deltage, og hvordan vi kan deltage.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Det er også derfor, vi ikke sætter den op til at være – nu kan jeg ikke engang huske, hvad de højere niveauer var fra vores karakterskala – meget tilfredsstillende eller yderst tilfredsstillende.
Der er jo nogle store mangler, som jeg er inde på, i forhold til QUEST og i forhold til det kun at have observatørstatus, men overordnet synes vi, det er en god aftale.
Det er sådan set også det, som jeg synes justitsministerens redegørelse afspejler.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Det er altid godt og sjovt en gang imellem at mindes de tidligere karakterskalaer og bruge dem, og derfor vil jeg så spørge ind til, om ordføreren mener, at det er en god situation, for at bruge ordførerens eget udtryk, altså om det er godt, når Rigspolitiet vurderer, at det for dansk politi i forhold til Europol er praktisk uhåndterbart i virkeligheden, når man skal slå op i systemer, og at det har operationelle konsekvenser for dansk politi.
Er det en god aftale?
Mig bekendt står der i hvert fald ikke noget sted i den her redegørelse, at politiet er meget godt tilfreds med den aftale, der er indgået.
Det kan jeg jo egentlig godt forstå, for det, som der jo skrives flere steder, er, at der er operationelle konsekvenser, og at der er systemer, der gør, at indsatser fra politiets side, når man skal finde nogle nede ved grænsen eller andre steder, er praktisk uhåndterbare at foretage.
Så er ordføreren enig i, at det, at Danmark har den situation i forhold til Europol, som man har, svækker dansk politis muligheder ved grænsen i forhold til tidligere?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Så ved jeg ikke, om det er godt nok for ordføreren.
Men altså, de andre punkter, jeg var inde på, bevidner jo, at nu, hvor vi er et tredjeland, er der nogle begrænsninger, som hindrer det samarbejde, som vi ellers har været så glade for.
Og så er der nogle, der negligerer det og siger, at det ikke er så slemt alligevel.
Men prøv at høre: Virkeligheden er, at på nogle områder har vi ikke samme smidige tilgang og samarbejde, og det tror jeg sådan set også ordføreren selv er enig i.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-12:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at sådan som oplægget er, skal der nu faktisk i indeværende år – det skulle sådan set have fundet sted, men nu kommer det til at ske – have været en genforhandling af vores aftale.
Der er på det foreliggende grundlag jo ikke grund til at tro, at vores aftale kommer til at se anderledes ud.
Det er klart, at spørgsmålet om brexit muligvis vil kunne spille ind her, og det bliver vi selvfølgelig hele tiden nødt til at forholde os til, altså hvad det er for et landskab, vi bevæger os i, og hvad det så giver anledning til af overvejelser.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Det var faktisk ikke et retorisk spørgsmål, hr. justitsminister,
men lad os tage det skriftligt, for det er jo rart, at vi alle sammen har et realistisk billede af, hvad situationen er, i stedet for et eller andet der tager udgangspunkt i en valgkamp for 5 år siden.
Så vi stiller det skriftligt, og så får vi det afklaret.
I forhold til det der med databeskyttelsen osv. er det jo sådan, at Kommissionen i deres arbejdsprogram skriver, at de vil lave en ny forordning eller ændre forordningen, og det viser jo noget om, at der er noget i gære.
Derfor håber vi meget, og det vil jeg da gerne have en bekræftelse på, at regeringen vil indkalde til nogle forhandlinger eller tage nogle drøftelser om, hvordan vi forholder os til den situation.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-12:
Det sidste spørgsmål tror jeg man roligt kan kategorisere som et retorisk spørgsmål i den forstand, at det er et spørgsmål, som spørgeren udmærket godt kender svaret på i forvejen.
Så lad mig starte med det første spørgsmål, nemlig det her dataspørgsmål, og der er vi vel i den situation, at der er en stor interesse i, at Europol kan behandle store datasæt.
Det er jo noget af det, som faktisk giver muligheden for at foretage den effektive kriminalitetsbekæmpelse.
På den anden side skal det selvfølgelig ske inden for rammerne databeskyttelsesreglerne, sådan som jeg husker det i Europol-forordningen.
Og der er jo med den afgørelse, som der ligger nu, en vurdering, som Europol er i gang med at foretage, af, hvordan denne her afgørelse fra den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse skal forstås.
Det er jo først og fremmest Europol, der skal lave den vurdering.
Rigspolitiet følger selvfølgelig nøje vurderingen, men det er de to modstående hensyn, som skal afvejes her.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Jeg vil også godt rose ministeren for uden at skjule sine synspunkter og uden at skjule sine ønsker – for det gjorde ministeren jo ikke - alligevel at forholde sig nogenlunde nuanceret til den her aftale.
Det tror jeg er en rigtig god idé.
Men jeg har to spørgsmål: Det ene er det der med den kritik, der er kommet fra den europæiske databeskyttelsesenhed.
Når man siger, at det strider imod databeskyttelsesreglerne, som Europol er underlagt, så er det vel noget, vi skal tage alvorligt?
Det andet er altså et spørgsmål om den der søgeadgang.
Er det sådan, at de politienheder, der tidligere selv kunne søge i Europols registre, altså EIS, via en computer – det gælder f.eks. PET – nu på den samme computer kan sende en anmodning om en søgning via SIENA-systemet?
Er det sådan?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-12:
Det er fint nok, men det er jo samme spørgsmål en gang til, altså om jeg vil bruge en karakterskala.
Og jeg må ovenikøbet selv vælge at sætte karakterskalaen på.
Jeg synes faktisk ikke, at det tjener debatten til ære at putte tal på.
Jeg synes i virkeligheden, at den her debat ligesom så mange andre debatter er bedst tjent med, at vi prøver at gå lidt mere nuanceret til forholdene.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Jeg har hørt ministeren sige noget med, at det er en god aftale.
Men jeg synes, at nu, hvor det har været sådan en god debat – lidt kortere, end den plejer at være – burde vi lige have en sidste karakterskala i spil.
Så kunne ministeren ikke lige komme med en karakterskala og sige, hvor på skalaen han mener den her situation ligger for dansk politi?
Og måske særligt, når mulighederne forringes sådan fremadrettet, som selv Enhedslisten har været inde på er bekymrende, kunne ministeren så nu placere på en karakterskala, hvor vi ligger, og hvor vi er på vej hen?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-12:
Jeg tror ikke, at det skal tilkomme mig at sætte et tal på.
Jeg tror i virkeligheden, at jeg prøvede at sige det i min indledning, nemlig at vi faktisk i det store og hele har vores operationelle muligheder bevaret, men at der også er en prognose for, at der er nogle muligheder, som vi ellers kunne have haft, som vi har tabt.
Men, altså, man må også sige, at de operationelle muligheder – give and take – er bevaret.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Halvt tomt eller halvt fyldt – der har virkelig været nogle gode karakterskalaer i spil i debatten indtil videre.
Derfor vil jeg spørge ministeren – og ministeren må selv bestemme, hvilken karakterskala han bruger – om han vil vurdere dansk politis situation i forhold til Europol på nuværende tidspunkt.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-12:
Tak for det.
Og tak for debatten.
Det er min anden debat som minister om Europol-redegørelsen, og jeg vil sige, at der var noget mere saft og kraft i debatten sidste år, men det kan jo afhænge af tidspunktet, debatten ligger på, og hvordan dagsformen lige er osv.
Men grundlæggende er karakteren af debatten den samme som sidste år, hvor man har en fornemmelse af, at man sidder og kigger på et glas, som er sådan cirka halvt fyldt, og nogle siger: Det er godt nok ringe – det der glas er allerede halvt tomt.
Andre kigger på glasset og siger: Det er et godt nok godt – det der glas er halvt fyldt.
Det er lidt på den måde, debatten er.
Det fungerer – vi har et godt samarbejde.
Det er på den anden side også rigtigt, at der også er negative elementer.
Vi har ikke den der direkte adgang til EIS, altså Europols efterretningsdatabase – der er et ekstra led skudt ind.
Vi kan få problemer med at integrere med Pol-Intel, hvilket jo kan give nogle problemer i forhold til efterforskningsmuligheder osv.
Og det er rigtigt, at QUEST, som vi også snakkede om sidste gang, er under udvikling.
Som jeg husker det, taget lige fra blokken, er der syv lande, der er tilknyttet i øjeblikket, og ni yderligere er på vej ind, og det er klart, at det ville have været rart for danske politifolk også at kunne bruge en tablet eller andet til, når man stopper en bil i det vestjyske, umiddelbart at kunne slå op og se, om der er nogle problemer her eller ej, men sådan er omstændighederne bare ikke.
Det, som jeg synes er vores opgave, er at sikre, at vi bliver ved med at have så gode operationelle muligheder som vel muligt, og det er jo rigtigt, som det også er blevet påpeget, ikke mindst af hr. Søren Søndergaard, at vi med brexit jo får en ny udfordring, som vi også kommer til at forholde os til, alt efter hvilket brexit vi i øvrigt får, altså om det bliver et hard brexit eller et aftalt brexit osv.
Så grundlæggende skal der lyde et tak for debatten fra min side.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-12:
Som jeg nævnte i min tale, mener Rigspolitiet, at der kunne være fordele, hvis vi var fuldt medlem, i forhold til den aftale vi har nu.
Men altså, nu er det, som det er, og hvis vi har mulighed for at forbedre aftalen, så synes jeg, at vi skal gøre det.
Er det noget, Radikale Venstre vil støtte?
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Om kort tid er det 5 år siden, danskerne stemte for at fastholde retsforbeholdet.
Op til afstemningen blev mange skræmmebilleder bragt på banen, men de bed heldigvis ikke på danskerne, og det kan vi være glade for i dag.
For mens vi blev truet med ikke at kunne deltage i et fælles politisamarbejde, viser den rapport, som vi debatterer i dag, at Danmarks samarbejde fungerer godt.
Jeg citerer fra redegørelsens indledning: »Europol-aftalen svarer ikke til et medlemsskab af Europol, men Rigspolitiet vurderede i forbindelse med Europol-aftalens indgåelse, at aftalen på en række væsentlige punkter er operativt tilfredsstillende for dansk politi, og at aftalen på kort sigt sikrer dansk politi en tilfredsstillende adgang til Europols databaser.
Selvfølgelig vil de partier, der for 5 år siden ville afskaffe retsforbeholdet, nok lede efter problemer.
De vil formentlig bemærke, at der står »på kort sigt«, og nogle vil måske gøre et stort nummer ud af, at der er flere af de nye Europol-samarbejdsområder, hvor Danmark ikke kan være med.
Det kan de så bruge til at beklage, at danskerne i 2015 holdt fast i forbeholdet.
Men det er der ikke rigtig grund til.
Det spørgsmål har EU-partierne den dag i dag stadig ikke besvaret, og det er selve sagen.
For det er stadig det samme dårlige tilbud, EU-partierne kommer med, og dermed det samme klare spørgsmål, vi stiller: Hvorfor skal Danmark overføre magt til EU inden for udlændingeloven og retsplejen, fordi vi ønsker, at dansk politi skal kunne udveksle informationer med Tyskland?
Det giver ikke nogen mening.
Hvis den nuværende aftale på et tidspunkt viser sig at være utidssvarende, må den selvsagt genforhandles, men at overdrage mere magt til EU kommer ikke på tale med Dansk Folkepartis støtte.
Vi glæder os over, at Rigspolitiet ser samarbejdet i dag som fuldt tilfredsstillende.
Danmark har flere ansatte i Europol, to i Ejby og to i Haag, og igennem dem udveksles oplysninger og efterretninger, og det er godt.
For de fleste dele af dansk politi er det ikke anderledes end før 2017.
At Danmark kun er observatør i bestyrelsen, bekymrer os ikke så meget.
Rigspolitiet vurderer, at observatørposten har strategisk operativ værdi, og at Danmark ikke har stemmeret her, svarer jo blot til forholdene på de øvrige områder, hvor Danmark har forbehold.
Den ordning er vi godt tilfredse med.
Vi i Dansk Folkeparti er meget optaget af, at dansk politi har så gode forhold som muligt.
Det kan vi konstatere i dag er tilfældet, og det er jo faktisk en god nyhed.
Tak for ordet.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-12:
Altså, det, der er til forhandling i Folketinget i dag, er lige præcis det bagudrettede, men jo samtidig også – med afsæt i det bagudrettede – det fremadrettede.
Vi vil gerne have, at dansk politi har de allerallerbedste vilkår og rammer for at passe på os alle sammen, og det mener vi faktisk man ville have som fuldgyldigt medlem af det europæiske politisamarbejde, Europol, og det er vi desværre ikke i dag, fordi et flertal af den danske befolkning stemte nej tilbage i 2015.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Jamen rapporten skal jeg komme tilbage til, men skal jeg forstå det på den måde, at Venstre ikke har nogen vision for, hvordan det europæiske politisamarbejde skal indrettes i en situation, hvor en række lande jo er uden for EU?
Altså, det gælder ikke bare et naboland som Norge, det gælder også et kæmpe land som Storbritannien.
I stedet for at stå og kigge tilbage, som Venstre gør, og se på den folkeafstemning, man tabte, fordi man formulerede temaet så ualmindelig dårligt, kunne man så ikke kigge fremad og se, hvilke muligheder det giver, at vi skal have den diskussion?
Og hvad er Venstres bud i forhold til det?
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-12:
Selvfølgelig skal man leve op til retssikkerhedsmæssige standarder for at være med i et fælles samarbejde, for ellers er det jo overhovedet ikke relevant at dele informationer og oplysninger.
Det, jeg forholder mig til her, er den redegørelse, som Rigspolitiet og ministeren har afgivet til Folketinget om Danmarks forhold til Europol.
Og hvis man læser redegørelsen, vil man deraf kunne se, hvad det er for konkrete udfordringer, som Rigspolitiet peger på at dansk politi lever med i deres daglige virke i forhold til at undgå kriminalitet og også opklare kriminalitet.
Og der er jeg og Venstre af den opfattelse, at Danmark og dansk politi havde været bedre stillet, hvis vi havde været fuldgyldige medlemmer af Europol.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Nogle af de ting, som fru Ulla Tørnæs nævnte, vil jeg komme ind på i min tale, så det vil jeg ikke gøre nu.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad Venstres vision er med et europæisk politisamarbejde i en situation, hvor Storbritannien udtræder af EU.
Det må vi jo gå ud fra Storbritannien gør, og som Ulla Tørnæs ved, er Storbritannien det land, der lægger flest oplysninger ind i Europols systemer, og vi er jo meget afhængige af det samarbejde.
Forestiller Venstre sig, at man kan gøre Storbritannien til sådan en slags tredjerangsland, hvor de kan få lov at betale, men samtidig kan de få lov at sidde på sidelinjen?
Eller forudser Venstres ordfører, at der bliver nødt til at komme en diskussionen om, hvordan vi organiserer det europæiske politisamarbejde, hvor det, der selvfølgelig er afgørende for, om man kan være med eller ej, er, om man lever op til en vis retssikkerhedsmæssig standard og den slags ting?