runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak, formand.
Det danske sprog er fundamentet for at kunne tage Danmark til sig.
Det er ikke den eneste hjørnesten – jeg ved ikke, om man kan tale om en hjørnesten, hvis der kun er en – for at blive en del af vores samfund, men det er en absolut nødvendighed.
I dag er udgangspunktet, at man skal bestå danskprøve 3, som svarer til danskfagene
i 9. klasse med et snit på 02
Det er jo ikke det højeste krav i verden, men det sætter dog en vis barre.
Men som sagt ligger djævlen jo i detaljen, og i loven for indfødsret har man indført de her særlige undtagelser, som at man kan nøjes med danskprøve 2, hvis det er sådan, at man f.eks. har været på arbejdsmarkedet i et stykke tid.
Og det mener vi ikke er godt nok for at blive en del af det danske samfund; det er langtfra godt nok.
Det, at man ikke har været på sociale ydelser i et stykke tid, er altså ikke det samme, som at man er blevet en del af det danske samfund.
Som jeg sagde i mine spørgsmål, ser vi jo desværre voksende parallelsamfund, hvor folk bor, arbejder og lever uden særlig ofte at bruge det danske sprog.
Der skal selvfølgelig være plads til, at man kan have et handicap eller andet, som gør, at man ikke kan leve op til danskprøve 3, men derudover burde det altså være sådan, at man kan tage danskprøve 3 for at blive dansk statsborger.
Så spørger SF: Jamen hvad med Hizb ut-Tahrir?
Der er der jo folk, der taler flydende dansk.
Det er også rigtigt, og jeg er enig i, at det at tale dansk ikke er det samme, som at man er integreret, ligesom det at have et arbejde ikke er det samme, som at man er integreret.
Men jeg vil vende spørgsmålet på hovedet og sige: Hvis man ikke kan ordentligt dansk, vil jeg vove den påstand, at man aldrig bliver ordentligt integreret.
Derfor håber vi på opbakning til det her forslag.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Det går nok.
Tak til ordføreren for talen.
Jeg skal sådan set bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at det fremover vil være en praksis for Det Konservative Folkeparti, at man der er enige i, at når vi skal diskutere betingelserne for at kunne få statsborgerskab, er det noget, vi gør gennem lovforslag her i salen.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg gjorde det klart og tydeligt, at man jo kunne sætte det på spidsen på den måde, for det er et forslag, som rammer en del af befolkningen, som arbejder og bidrager til det danske samfund.
Det er det, jeg gør opmærksom på.
Og det synes jeg ikke er rigtigt, for vi har et system her, som vi skal være med til at forbedre.
Det glæder mig, når eksempelvis Venstre har tænkt sig at overveje det.
Det glæder mig i den her sammenhæng meget, at man er indstillet på at gøre sig nogle nye overvejelser, sådan at noget tilsvarende som det, vi netop oplever i tilfældet med Annette Herzog, ikke gentager sig, og sådan at de mennesker, der arbejder og bidrager til det danske samfund, bliver respekteret.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg er jo rigtig ked af, men ikke overrasket over, at den socialdemokratiske ordfører ligesom ministeren ikke støtter forslaget.
Men som vi var inde på med ministeren, har dem, der søger om dansk statsborgerskab, jo normalt permanent ophold.
Det vil sige, at selv om de ikke får dansk statsborgerskab, kan de jo blive her resten af livet.
Så i forhold til den frisør, ministeren talte om, og som måske taler et mellemgodt eller et gebrokkent dansk, men som ikke kan læse og skrive dansk: Hvis man giver den frisør dansk statsborgerskab, fjerner man jo en stor del af det incitament, der er for lige at stramme sig op en gang og så lære det danske skriftlige sprog, lære at kunne læse dansk og kunne begå sig endnu bedre i Danmark og blive endnu bedre integreret, end personen allerede er.
Så ud fra det perspektiv: Hvorfor vil man give lempelige regler til folk, der måske ellers ville have strammet sig lidt an og så rent faktisk lært endnu bedre dansk?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Jamen jeg tror, at det centrale her er, at forskellen måske er, hvad man vurderer er vigtigst.
Og jeg vurderer mundtlig dansk som vigtigst.
Og ministeren redegjorde jo udmærket for, hvor kriterierne ligger for henholdsvis Dansk 2 og Dansk 3, og det er jo noget af det, der adskiller: Det er, at der er et større krav om et vist abstraktionsniveau på skrift, hvis man skal bestå Dansk 3. Og der vil være mange, som – uagtet at de ikke kan opnå dét niveau – fortsat vil kunne være et positivt bidrag til det danske samfund, og som har gjort alt, hvad de kunne for at vise det ved at have bidt sig fast på arbejdsmarkedet og jo i øvrigt tale dansk.
For det skal de jo selvfølgelig kunne.
Og det er jo det, Dansk 2 så er garantien for.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jamen så er det jo netop, at man bare sender en besked ud til samfundet om, at hvis du ikke rigtig strammer dig an og lærer at skrive og læse dansk, så behøver du det ikke, for så er der nogle særlige lempelige regler for dig.
Og det udhuler jo hele princippet i, at vi vil sætte høje krav i forhold til kriminalitet, i forhold til sprog osv., når vi har forskellige niveauer af mere lempelige regler over for dem, der ikke nødvendigvis kan eller vil leve op til de høje krav.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at man ikke bare kan tale ordentligt dansk, men at man også kan læse og skrive dansk.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Jamen jeg kunne bedre forstå bekymringen, og jeg ville synes, at der var et større problem at adressere, hvis nu vi så, at der var rigtig mange, der fik statsborgerskab på det her grundlag.
Altså 90 pct. af dem, der får statsborgerskab har bestået Dansk 3.
Det her er en undtagelse, som bliver benyttet af nogle, der så på anden vis har vist, at de vil det danske samfund og bidrager positivt til det danske samfund.
Og ordførereren ved jo selv, hvordan arbejdet nogle gange er i Indfødsretsudvalget, og at der også er en del sager, hvor man tænker: Okay, det virker alligevel lidt skørt, at den her sag skulle igennem os, for her er tale om en tysk borger, der har boet i Danmark i årtier og været et positivt bidrag.
Hvorfor kunne vedkommende ikke umiddelbart stryge igennem?
Sådan er det jo, og det vil vi jo se stige yderligere, hvis vi får lavet for firkantede regler.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Det er en forudsætning for at blive en helstøbt del af det danske samfund, at man kan tale og forstå dansk.
Og når der nu efterhånden er bred konsensus om, at det danske sprog er en forudsætning for at være dansk, så må den logiske slutning deraf jo også være, at man skal kunne tale dansk for at blive dansk statsborger.
Derfor strammede vi i 2018 under en Venstreledet regering reglerne for sprogkrav.
Og siden da har udgangspunktet været, at man skal kunne bestå en prøve svarende til dansk 3 for at få lov at hente det rødbedefarvede pas nede på kommunen.
Der er dog en undtagelse, hvis man lever op til nogle særlige strikse krav om selvforsørgelse.
Altså, hvis man opfylder ikke bare de almindelige krav om selvforsørgelse, men nogle endnu strengere krav, kan man opnå dansk indfødsret ved at have bestået en prøve svarende til dansk 2.
Den mulighed foreslås med det her forslag afskaffet.
Nu har jeg siddet i Folketinget og i Indfødsretsudvalget i et års tid.
Og selv om det i forhold til mange andre, også mange andre herinde i salen, ikke gør mig til andet end en grønskolling, har jeg dog tilladt mig at gøre en observation.
Og den observation er, at der er nogle uhensigtsmæssigheder i forhold til de sprogkrav, vi stiller i dag.
På den ene side er det helt sikkert, at der er blevet tildelt indfødsret til nogle, der simpelt hen ikke behersker det danske sprog godt nok.
Og det er et stort problem, for som jeg sagde før, er det at kunne tale dansk helt afgørende for at blive en del af det danske folk.
På den anden side oplever vi så også nogle absurde sager, hvor folk, der har taget Danmark til sig, og som taler dansk bedre end de fleste af os herinde, kan blive afvist.
Derfor er jeg egentlig glad for, at vi nu får den her diskussion.
Jeg håber – og det er måske naivt – at den her diskussion om beslutningsforslaget kan ende ud i noget andet, end at det røde flertal bare stemmer forslaget ned.
For i Venstre er vi i hvert fald klar til at se på, om vi ikke kan skrue sprogkravene sammen på en anden måde, end vi gør i dag.
Og vi afviser bestemt ikke at stramme dem.
Men jeg skal også være helt ærlig – og det er måske, fordi jeg kun har været herinde et år, at jeg stadig væk godt kan være det: Vi har ikke en fiks og færdig løsning på, hvordan vi præcis rammer den rette balance, og det er vi heller ikke sikre på der er i det her forslag.
Men jeg har egentlig en tro på, at reglerne godt kunne bruge et gennemsyn, altså at vi godt kunne bruge en politisk drøftelse af, om vi ikke kan ramme endnu mere præcist, end vi gør i dag.
Eller sagt på mere tydeligt dansk: Så vi får budt velkommen til dem, vi gerne vil have som danske statsborgere, og vi får sagt nej tak til dem, vi ikke ønsker som danske statsborgere.
Det håber jeg vi kan få en god snak om under udvalgsbehandlingen, og jeg håber, ministeren lytter og også er villig til at sætte sig selv og sit system i spil for at finde en løsning på det, vi i hvert fald opfatter som et problem.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak til Venstre for at komme os i møde et stykke ad vejen, men vi mener jo stadig væk grundlæggende, at det ikke er nok at kunne mundtlig dansk som til danskprøve 2, og at der skal lægges op til, at det ikke er nok at tage den, bare fordi man er på arbejdsmarkedet.
Så er Venstre enig med mig i vigtigheden af også at kunne læse og skrive dansk for at kunne begå sig ordentligt i Danmark og blive en integreret del af samfundet, i hvert fald nok til at kunne få det danske pas?
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Men jeg kan svare entydigt ja til den konservative spørgers spørgsmål om, hvorvidt det er vigtigt at beherske det danske sprog i mange facetter for at blive en del er det danske folk.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak for det.
Så vil jeg se frem til den videre behandling i udvalget.
Jeg er glad for, at Venstre rækker den hånd frem.
Politik er jo det muliges kunst, og vi står ikke her og forventer at få 100 pct. med, at få alle detaljer med af vores forslag, men vi håber, vi kan komme et rigtig langt skridt i den rigtige retning, og det ser vi frem til at gøre i samarbejde med Venstre.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Jeg opfatter det mere som en kommentar end som et spørgsmål.
Jeg kan bare endnu en gang erklære mig enig med den konservative ordfører.
Vi håber, at udvalgsbehandlingen og måske den efterfølgende forhandling, og hvad der ellers skal ske, vil munde ud i nogle endnu skarpere regler, end vi har i dag.
Det har vi i hvert fald et ønske om.
Vi bliver nødt til at prøve at se, om det kan lykkes.
Om det så kan, kan jeg jo ikke svare på, men jeg synes, vi skylder hinanden og Danmark at give det et forsøg.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Nu er det jo ifølge handicapkonventionen sådan, at man kan få dispensation fra det krav, hvis der f.eks. ligger en lægefaglig begrundelse for, at man ikke kan deltage i undervisningen til at bestå dansk 2 eller danskhedsprøven f.eks.
Og jeg skal bare lige være sikker på, at ordføreren og Venstre stadig væk er indstillet på at overholde handicapkonventionen, sådan at det fortsat vil være sådan, at man kan få dispensation fra det krav og stadig væk opnå statsborgerskab.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Der kan jeg svare entydigt, at det er Venstre stadig væk indstillet på.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Og det tyder i hvert fald på en lidt bekymrende tilgang, hvor vi ikke kan være sikre på, at handicapkonventionen er blevet overholdt, hvilket jo også har været afspejlet i et par sager ved domstolene.
Så jeg ser bestemt frem til en anden praksis.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Jeg ser det mere som en kommentar end et spørgsmål, så jeg tænker ikke, at der er det helt store for mig at svare på dér.
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er utrolig vigtigt, at man stiller høje krav til dem, der skal have statsborgerskab, og det gælder selvfølgelig især sproget, for uden sproget kan man umuligt blive en del af det danske samfund.
Og det er jo desværre sådan i Danmark i dag, at der er dele af Danmark, som ikke er rigtig danske længere, og hvor man desværre godt kan begå sig på andre sprog – det kunne måske være tyrkisk eller arabisk.
Så derfor skal vi stille rigtig høje krav til danskkundskaberne.
Man skal være sikker på, at de folk, der bliver danske statsborgere, rent faktisk er en del af det danske samfund.
Og er man det, kan man også godt bestå en danskprøve 3.
Så vi støtter forslaget.
Vi synes, det er et godt forslag.
Og der er egentlig ikke så meget mere at sige, end at det forhåbentlig vil være med til at få aflivet det fænomen, som vi desværre har, nemlig parallelsamfund i Danmark, hvis der stilles større krav til danskkundskaber, når man skal have statsborgerskab.
Så det er en god idé.
Tak for ordet.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Tak for ordet.
Når man søger dansk statsborgerskab, er det ikke bare en idé, som man har fået hen over spisebordet.
Det er et resultat af, at man har bosat sig i Danmark i en stor del af sit liv.
Man har familie, venner og arbejde her.
Man er muligvis ikke perfekt til at tale dansk, når man har bestået danskprøve 2 – langtfra.
Det vil jeg gerne være helt åben og ærlig omkring.
Man taler på et niveau, hvor man kan tale forståeligt og flydende til hverdagsbrug.
Man kan snakke med kollegerne på arbejdspladsen, og man kan måske brokke sig i ny og næ.
Jeg mener, at når man har opnået disse færdigheder – man har sit liv her og har arbejdet stort set uafbrudt de sidste 9 år på det danske arbejdsmarked og betalt dansk skat – så burde man kunne få adgang til vores demokratiske system.
Når man så længe og så konsistent har givet en så stor andel af lønnen fra sit arbejde til det danske samfund, mener jeg, at man bør få mulighed for at bestemme, hvordan den løn skal forvaltes.
De Konservative vil ikke give statsborgerskab til det arbejdende folk, vil jeg jo nærmest konkludere.
Man vil ikke længere belønne borgere, der har arbejdet i mange år for det danske samfund.
Det skal ikke kunne betale sig at arbejde – kunne jeg sige, hvis jeg var lidt grov.
Det er, hvad jeg kan konkludere, når jeg læser dette beslutningsforslag.
Jeg vil afslutte min ordførertale med at læse et uddrag fra den prisbelønnede børnebogsforfatter Annette Herzogs debatindlæg i Politiken.
Hun fik afslag på dansk statsborgerskab, da hun ikke havde taget danskprøve 3 og ikke kunne bevise sine danskkundskaber på anden vis.
Alene ventetiden på 3 år siger alt: Lad være med at tro, at du spiller en rolle.
Tit gik der mellem 6 og 8 måneder mellem Indfødsretskontorets breve, mens jeg havde en svarfrist på 14 dage.
Efter den beståede indfødsretsprøve indgav jeg min ansøgning om dansk statsborgerskab i januar 2017.
Jeg var klar over, at det ville være nemmest at aflægge prøven i Dansk 3 som dokumentation for mine danskkundskaber, sådan som det står i cirkulærerne.
Men de afholdes kun to gange om året, og man skal tilmelde sig flere måneder i forvejen.
Desuden var jeg absolut sikker på, at en tysk universitetseksamen som dansk tolk og oversætter samt de mange danske bøger, jeg havde skrevet, ville være tilstrækkelige til at opnå dispensation – som ifølge cirkulærerne også er en mulighed.
Jeg vedhæftede også et uddannelsesbevis fra Forfatterskolen for Børnelitteratur i København, hvor jeg havde læst i to år.
« Men sådan skulle det ikke gå for Annette Herzog, der blev afvist på grund af manglende danskkundskaber, og hun er ikke et enkeltstående tilfælde.
Det skulle ikke gå sådan efter ellers at have oversat sine papirer for mange tusinde kroner betalt i dyre domme.
I Radikale har vi den opfattelse, at vi ikke ønsker at lave et endnu mere rigidt og borgerfjendsk statsborgerskabssystem end det, vi har i dag.
Derfor kan vi ikke støtte dette forslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg synes, at det, Radikale Venstre står og siger her, er langt ude, altså at Konservative ikke vil give dansk statsborgerskab til hele den arbejdende klasse, fordi vi stiller et simpelt krav om, at man kan skrive og læse et nogenlunde fornuftigt dansk.
Kan ordføreren høre, hvor langt ude det er?
Har ordføreren virkelig den opfattelse af hele den arbejdende klasse?
Det vil jeg mene er den altovervejende og størstedel af den danske befolkning.
De fleste mennesker, uagtet hvad man arbejder med i Danmark, har et arbejde.
Mener ordføreren virkelig, at den arbejdende del af den danske befolkning ikke kan læse og skrive?
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Men det, der bare er interessant, er jo, at det har været med henvisning til selve processen, at man ikke har bakket det op tidligere, og det er det, der er mærkeligt.
Processen virker åbenbart kun, når det er De Konservative, men heldigvis er vi så enige om indholdet her, og det synes jeg vi skal glæde os over, men så synes jeg, at det ville være en god idé, hvis Konservative så stemte ja til det forslag, som vi gerne vil genfremsætte, nemlig om, at man skal få tildelt statsborgerskab betinget af, at man holder sig ude af kriminalitet i 10 år.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Jeg skal bare høre, om jeg har forstået ordføreren rigtigt.
Ordføreren mener, at beviset på, at en løs tilgang til tildeling af statsborgerskab ikke skaber parallelsamfund, er Tyskland – er det rigtigt forstået?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Det er der eksempler på, og det er der forskning på i Tyskland.
Jeg siger ikke, at det ville være på samme måde i Danmark.
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Jeg vil gerne høre, om Radikale Venstre vil være med til at tilføje et krav om en PET-vurdering i deres beslutningsforslag.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Det vil jeg meget gerne tage med til gruppen.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Tusind tak.
Nu, som vi står her, foresvæver det mig, at Det Radikale Venstre tit har gjort meget opmærksom på, at de går ind for ligestilling mellem kønnene, at de går ind for det her med, at man også skal have mulighed for at udleve sin seksualitet, uanset hvordan man er, og det kan vi jo sådan set være meget enige om.
Men så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordførerens holdning til den undersøgelse, som er blevet lavet af Udlændinge- og Integrationsministeriet under titlen »Medborgerskab 2019«, hvor det faktisk fremgår, at omkring en ud af fire indvandrere og efterkommere mener, at homoseksuelle ægteskaber er moralsk forkerte, at nydanskere, herunder særlig efterkommere, i langt højere grad ønsker at beskytte religion fra kritik, 39 pct. af efterkommerne ønsker, at der indføres restriktioner mod aviserne, og næsten halvdelen af efterkommerne synes, at religionskritik direkte skal være forbudt.
Så med hensyn til ligestilling, ytringsfrihed og det her med retten til egen seksualitet mener ordføreren så stadig væk, at Det Radikale Venstre går ind for det?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Det er centrale punkter for Det Radikale Venstre – netop ytringsfriheden, og at man kan elske den, man vil, osv.
Så det har Mette Thiesen fuldstændig ret i.
Det, der er centralt i den her sammenhæng, er, at vi har en opfattelse af, at det ikke gør det bedre, at man ikke føler sig som en del af det danske samfund.
Det er ikke spor bedre, at man får at vide: I kan bare holde jer derovre, for vi bryder os egentlig ikke om jer; I burde slet ikke have været her.
Det er den opfattelse, som rigtig mange oplever, og hvis man er en del af den oplevelse, forbliver man også en del af den oplevelse.
Hvis der bliver taget positivt imod en og man bliver integreret i vores samfund, så har vi mulighed for at påvirke og udvikle.
Der er da ikke nogen tvivl om, at jeg da gerne vil gøre mit for, at opfattelsen af, at der skal være lighed mellem kønnene eksempelvis, var større – for nu at tage noget helt konkret.
Jeg mener helt klart, at det er noget, der udvikler sig, og det er selvfølgelig helt klart et problem, at der er den holdning, men hvordan får vi det løst bedst muligt?
Vi mener, at det er på den måde, altså ved at gøre dem til danske statsborgere.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Det er jo simpelt hen noget vrøvl, for alt det her bunder jo sådan set i islam.
Alt det her bunder i islam, for hos mange af de her efterkommere kan man tydeligt se, at jo mere religiøse de er, jo mindre bakkes der op om homoseksualitet og ligestilling.
Så det er jo simpelt hen noget vrøvl.
Det er også noget vrøvl, når ordføreren står og siger, at bare fordi man giver dem et statsborgerskab, bliver de lige pludselig mindre religiøse, og så begynder de lige pludselig at synes, at demokrati er dejligt, eller at ligestilling mellem kønnene er helt fantastisk, eller at homoseksuelle i øvrigt skal have lov til at udøve deres seksualitet.
Det er jo noget vrøvl.
Det er der overhovedet ikke nogen som helst form for evidens for.
Det er synsninger, og det er mavefornemmelser, og jeg synes, det er utroligt, at man stadig væk den dag i dag er så himmelråbende naiv, at man tror på alt det her.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg kan måske i al enkelhed sige i lige måde, for det her er jo også et spørgsmål om, om man tror, at man kan komme islam til livs ved ikke at gøre unge mennesker til danske statsborgere.
Er det metoden hos Nye Borgerlige?
Det er jo ikke metoden.
Vi er nødt til at finde ud af, hvordan vi bedst muligt får skabt et fælles samfund og får det til at fungere bedst muligt.
Det her er en af vores løsninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jeg vil sige til hr. Nils Sjøberg, at det her egentlig ikke handler om, at vi skal islam til livs.
Det her handler om, at vi skal bremse islam i at komme Danmark til livs.
Det er jo det, det handler om.
Det er jo – og det kan selvfølgelig ikke undre, når det er De Radikales gruppe, der står bag det her –
som om man ikke ser den virkelighed, som de sidste 30 år desværre er blevet stadig tydeligere for i hvert fald stadig flere danskere.
Den har jo også derfor indfundet sig i stadig flere partier på nær altså de to sværmere, vi hører, nemlig Enhedslisten og Radikale, som støtter det her forslag.
Det er jo islam, der er problemet.
Jeg synes egentlig, at hr. Nils Sjøberg skylder en forklaring.
Når vi nu taler om de her folk, der får statsborgerskab, hvordan kan det så være, at det relativt ensartet er dem med en muslimsk baggrund, som falder igennem?
Vi oplever jo ikke integrationsproblemer i nævneværdigt omfang med folk, der kommer med en hinduistisk eller ateistisk eller katolsk ortodoks baggrund for den sags skyld.
Det er jo muslimer, som er problemet, og det indgår overhovedet ikke i hr. Nils Sjøbergs meget akademiske eksercits her.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg vil nævne en sag, som jeg havde med i salen i går.
Det er Annette Herzog.
Hun er forfatter og kommer fra Østtyskland, har lavet 36 børnebøger, har boet her i 29 år og kunne ikke blive dansk statsborger på trods af de vilkår, der er nu.
Det vil sige, at hun er i en situation hvor hun selv under de vilkår ikke kan blive det.
Jeg har også tidligere i dag nævnt en lektor, som jeg godt nok blev hånet for at nævne, som heller ikke kunne få lov til at blive dansk statsborger, selv om han rent faktisk underviser og arbejder på Københavns Universitet.
Det er bare to konkrete eksempler på ikkemuslimer, som har svært ved at blive danske statsborgere, på trods af at de faktisk i den grad beriger vort danske samfund.
Jeg synes, man skal være opmærksom på det.
Jeg ved godt, at det er en retorik, som både Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti i den grad sætter stor pris på, altså at kunne kalde alting for muslimer og islamisk osv. osv.
Det forstår jeg godt.
Det er den holdning, man åbenbart har.
Det er den retorik, man ønsker at bruge, netop dem og os.
Det vil jeg i den grad fraråde.