Marie Krarup (DF), 2021-11-09:
Tak for ordet.
Statsborgerskab er selvfølgelig aldrig nogen sinde en ret.
Lige så lidt som at man har ret til at blive gift med den mand eller kvinde, man ønsker at blive gift med, lige så lidt har man ret til et statsborgerskab i et andet land.
Det kræver, at landet eller den kommende ægtefælle rent faktisk ønsker at indgå et forpligtende fællesskab med den, der søger statsborgerskab, eller med den, der vil giftes.
Og statsborgerskabet er samtidig den inderste forsvarslinje for den danske nation.
Det er en meget, meget alvorlig sag.
L 56 om indfødsret, som vi behandler i dag, omhandler 2.104 voksne personer og 710 børn.
Af de voksne personer er der 528 fra MENAPT-lande, dvs. fra mellemøstlige og nordafrikanske lande plus Tyrkiet, dvs. fra muslimske lande.
Gruppen på de 528 omhandler både mennesker fra MENAPT-lande og statsløse.
Loven indfører samtidig krav om håndtryk igen.
Det gode ved den her lov er, at andelen af borgere fra MENAPT-lande er faldet til en fjerdedel.
De største grupper i loven er tyskere og englændere, så kommer Tyrkiet med 90, Ukraine er den fjerdestørste med 76 ansøgere, og Irak er det femtestørste med 73.
Men det er positivt, at der er færre fra MENAPT-lande og flere fra lande, der ikke er MENAPT-lande.
Vi ønsker ikke en islamisering af Danmark; vi ønsker et loft over antallet af personer fra disse lande.
Derfor ønsker vi også, at §§ 3 og 8, der omfatter MENAPT-landenes borgere, sættes over på et andet, altså et særskilt lovforslag, så man kan stemme ja til nogle af paragrafferne og nej til andre.
Og vi ønsker at stemme nej til MENAPT-gruppen og ja til resten.
Det vil Dansk Folkeparti stille ændringsforslag om.
Vi ønsker samtidig oplyst, om der er nogle af de borgere, som søger fra vestlige lande og tilsyneladende har vestlig baggrund, der i virkeligheden har en MENAPT-baggrund.
Man kan måske godt være tysker eller have et tysk pas, men være indvandret fra Somalia eller Afghanistan eller andre lande.
Så det vil vi også gerne have at vide, før vi tager endelig stilling.
I Dansk Folkeparti er vi utilfredse med, at vi ikke kan få at vide, hvilken religiøs eller kulturel baggrund folk har.
Vi ved, som jeg allerede sagde, at der er 528 fra MENAPT-lande, men vi ved jo ikke, om der iblandt dem er forfulgte kristne, som vi sådan set godt ville stemme for.
Vi har tidligere bedt om disse oplysninger og om, at de i det mindste kunne gives i fortrolighed til udvalget, men det har vi fået nej til.
Men vi vil selvfølgelig stille spørgsmålet igen i forbindelse med det her lovforslag.
Det har hele tiden været en god idé at have det, og vi vil derfor bede om, at også dette forslag separeres, sådan at vi har mulighed for at stemme ja til dét og nej til andre dele af loven.
Hvis lovforslaget ikke deles op, vil vi være nødt til at stemme nej.
Det vil i særdeleshed være trist for mig, for en af mine gode venner, hvis danskhed jeg bestemt ikke sætter spørgsmålstegn ved, er på loven, og det virker virkelig mærkeligt at skulle stemme imod vedkommendes statsborgerskab.
Jeg håber derfor, at vi kan få vores ændringsforslag igennem, så vi kan få delt lovforslaget op, sådan at vi kan stemme ja til noget og nej til noget andet.
Så vil jeg i den her sammenhæng rose, at lovforslaget er udformet på den måde, at man allerede har grupperet ansøgerne fra de lande, de kommer fra; det synes jeg er fremragende.
Men eftersom vi ønsker at undgå, at Danmark bliver islamiseret, vil vi ikke kunne stemme for gruppen fra MENAPT-lande.