runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-12-07:
Jeg skulle hilse fra Alternativets ordfører, Pernille Schnoor, og sige, at den ordførertale, som jeg nu vil holde, også er på vegne af Alternativet.
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for hele tiden at have fokus på at holde regeringen op på de problemer og udfordringer, der er på ældreområdet.
Dansk Folkeparti spørger i den her forespørgsel også regeringen om, hvorfor lovprogrammet ikke indeholder forslag til forbedringer på netop ældreområdet.
Nu har vi så tidligere hørt fra ældreministeren, at der kommer tre forslag til foråret.
I Radikale Venstre mener vi ikke, at man skal lave love bare for at lave love.
Tværtimod synes vi faktisk, at man kunne droppe en hel del lovgivning og lægge mere ud til lokale beslutninger, i hvert fald sådan helt generelt.
Vi er ikke overbevist om, at man får en bedre ældrepleje, ved at vi lovgiver mere her fra Christiansborg.
Det er selvfølgelig os, som herfra eksempelvis regulerer ydelser, men den service, som skal være i forbindelse med ældre, særlig sårbare ældre, er en kommunal opgave, og det er et kommunalt ansvar.
Men det er jo klart, at vi ikke bare kan stramme den økonomiske skrue for kommunerne og så samtidig forvente, at det kommunale serviceniveau både i forhold til ældre, men også i forhold til børn og unge er helt uberørt og i top.
Så vi mener klart, at regeringen har et ansvar.
Et sted, som vi ligesom Dansk Folkeparti og en række andre af Folketingets partier har et stort fokus på, er manglen på uddannet personale i ældreplejen.
Der bliver jo stadig flere ældre herhjemme, men tre ud af fire kommuner har problemer med at skaffe nok kvalificeret arbejdskraft på ældreområdet, og ifølge KL vil antallet af ældre over 80 år fordobles frem mod 2040.
Samtidig går mange SOSU-assistenter og SOSU-hjælpere snart på pension, og færre søger ind på SOSU-uddannelserne, så udfordringerne er til at få øje på.
For hvis ikke kommunerne kan ansætte den kvalificerede arbejdskraft, som kan sikre, at den ældre medborger får den støtte og den hjælp, som vedkommende har brug for, så nytter flere penge jo ikke.
Pengene skal jo bruges på såkaldt varme hænder, pengene skal bruges på rigtige ansatte, som udfører god ældrepleje og omsorg, og derfor er det helt nødvendigt, at flere unge har lyst til at tage en erhvervsuddannelse og – i forhold til dagens debat – også har lyst til at tage en SOSU-uddannelse.
Det tror jeg faktisk de fleste af Folketingets partier er enige med Radikale Venstre i, og derfor er det også meget underligt – eller måske skulle man sige foruroligende – at regeringen lægger op til massive besparelser på erhvervsuddannelsesområdet.
Nu er finanslovsforhandlingerne jo endnu ikke afsluttet
, så her i de sidste timer af dem, forhåbentlig, synes jeg og Radikale Venstre, at det ville være så skønt, hvis Dansk Folkeparti bruger deres kræfter i forhandlingslokalet på at kæmpe for flere penge til erhvervsuddannelserne, og for vores skyld kunne I godt droppe de der krav om udlændingestramninger.
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Mange tak for debatten i dag.
Jeg synes, at vi er kommet godt omkring både udfordringen i det og mulige løsninger på, hvordan vi fortsat gør en god ældrepleje endnu bedre.
Vi er bevidst om, at den demografiske udvikling løbende stiller krav til, hvordan vi udvikler ældreplejen både fagligt, kvalitetsmæssigt og økonomisk.
Den oplevede kvalitet skal være i orden, og de sidste leveår skal være kendetegnet ved livsglæde og værdighed.
Det er bl.a. derfor, at vi sammen med Dansk Folkeparti har prioriteret ældreområdet højt i finanslovene for 2016 og 2017.
Jeg vil gerne endnu en gang fremhæve rækken af initiativer, der er igangsat.
Der er afsat 1 mia. kr. ekstra hvert år på finansloven til mere værdig ældrepleje, og vi har indført krav om lokale værdighedspolitikker for ældreplejen.
Vi har afsat 380 mio. kr. til en klippekortsordning til alle plejehjemsbeboere.
Og vi har fået en køkkenpulje på 425 mio. kr., som giver nye og bedre køkkener på plejehjem i rigtig mange af landets kommuner.
Og vi også fået en national demenshandlingsplan og udmøntet 470 mio. kr. til et markant og bredt løft af demensområdet. Her i efteråret har vi fået en vigtig politisk aftale på plads om en bedre indsats mod konkurser i hjemmeplejen.
Og vi har med satspuljeaftalen for 2018-2021 fået en særskilt aftale for ældreområdet, hvor vi har afsat over 326 mio. kr. til bl.a. en plejehjemsportal, et nationalt videnscenter og rejsehold for værdig ældrepleje og et styrket tilsyn på ældreområdet.
Det er markante og mærkbare initiativer, som viser, at vi sammen med Dansk Folkeparti og de øvrige aftalepartier prioriterer ældreområdet højt.
Det er initiativer, som sætter retningen for ældrepolitikken i årene frem, også lovgivningsmæssigt, og som bygger på de fem grundlæggende værdier for ældreplejen, som vi har skrevet ind i regeringsgrundlaget.
Oven på det har vi i regeringens finanslovsudspil for 2018 lagt op til bl.a. at afsætte penge til at aflaste pårørende til svækkede ældre og til at styrke kommunernes arbejde med at sikre en værdig afslutning på livet for vores ældre borgere.
Samtidig ønsker vi at give de ældre endnu større mulighed for at kunne bestemme over deres eget liv, selv om de er blevet afhængige af hjælp til at klare hverdagen.
I regeringens finanslovsudspil foreslår vi derfor at igangsætte et forsøg, der kan udvide borgernes frie valg med hensyn til rehabilitering og madservice.
Det er min holdning, at regeringens politik på ældreområdet viser, at vi løbende tager fat på de udfordringer, der er.
Vi vil også fremadrettet følge udviklingen på ældreområdet, så vi holder det rette fokus, nemlig at sikre værdighed og selvbestemmelse for vore ældre medborgere.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Jamen i Dansk Folkeparti er vi jo rigtig glade for, at ordføreren også fra talerstolen anerkender nogle af de tiltag, som kommer fra Dansk Folkeparti.
Det er vi selvfølgelig altid glade for.
Man kan jo blive ved med at lave initiativer og hensigtserklæringer og komme med anerkendelse – men mener ordføreren, at kommunerne lever op til de hensigtserklæringer og tiltag og den anerkendelse, eller hvad ordføreren vil kalde det?
Og skal vi bare blive ved med at sidde på hænderne herinde og kigge på, at vi måske ikke synes, det er godt nok?
Eller skal vi stramme lidt op fra Christiansborgs side?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Nej, det er det ikke.
Den her regering prioriterer ældreområdet meget højt, og derfor er der taget mindst 30 initiativer, som virkelig gør en forskel.
Og der er tilført flere penge, end der ellers er blevet tilført i meget, meget lang tid.
Men nu er det sådan, at ældreområdet jo ikke typisk er et område, hvor der bliver lovgivet meget.
Jeg sagde i min ordførertale, at under den røde regering, den forrige regering, blev der lavet to lovforslag på 4 år.
Så det er ikke et område, hvor der er meget lovgivning.
Og som sagt synes jeg da, det er meget vigtigere at sige: Hvad er det, vi reelt gør for de ældre, hvad er det for nogle initiativer, vi tager, og hvordan kan vi hjælpe dem bedst muligt?
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-07:
Det er også en opfølgning på det, mine kolleger spurgte om, og jeg må sige, at da vi i Dansk Folkeparti læste regeringsgrundlaget, blev vi meget forbavsede over netop at se den her tomme side.
Så derfor er det da lidt ambivalent, når ordføreren står og siger, at regeringen prioriterer det her område så højt, selv om den leverer en tom side i et regeringsgrundlag.
Og så har ordføreren sagt en masse gode ting om de initiativer, der er taget, men mange af de initiativer, som ordføreren omtalte, er jo bl.a. iværksat på grund af et pres fra Dansk Folkepartis side, ikke?
Det må ordføreren da anerkende.
Det er jo netop sket på grund af Dansk Folkepartis vedholdende pres på regeringen for, at man på ældreområdet sikrer kvalitet med værdighedsmilliarden, altså sikrer, at der er de varme hænder, som ordføreren var inde på.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Vi skal sikre, at der er varme hænder nok, og at der er en god ældrepleje.
Det her med, at regeringsgrundlaget er tomt, er jo forkert.
Altså: Af regeringsgrundlaget fremgår det netop, at man har prioriteret ældreplejen rigtig højt, og det er derfor, at der er igangsat så mange initiativer og tilført området så mange penge, som der er.
At mange af de initiativer, der er igangsat, er taget med bred opbakning fra alle Folketingets partier, altså også fra DF, er da kun rigtig glædeligt.
Det betyder, at vi er enige om målet for det her, og at vi kan arbejde sammen om det, at vi fremover også kan gå i den retning, og at det ikke bliver lavet om, hvis der kommer en anden regering i morgen.
Så det er da kun glædeligt, at Dansk Folkeparti har så stor en andel i det her, hvilket jeg også sagde i min ordførertale.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-07:
Jeg mente selvfølgelig lovgrundlaget, hvilket ordføreren sikkert godt forstod.
Det var ikke i regeringsgrundlaget, men i lovgrundlaget, den tomme side var.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om kørelisterne.
For nylig var der noget fremme om kørelisterne for det ansatte personale – social- og sundhedsassistenter, social- og sundhedshjælpere og det sundhedspersonale, der kører i hjemmeplejen – og det handler om, at der ikke er afsat køretid, og at man bliver nødt til at tage den tid fra de ældre medborgeres tid.
Er det sådan, at regeringen har nogen løsning på det område, sådan at tiden ikke skal tages fra de ældre?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Det er igen en relevant problemstilling, men det ville jo være helt malplaceret, hvis vi herinde på Christiansborg skulle sidde og lave kørelister for det enkelte plejehjem.
Vi skal jo ikke sidde herinde og lave det fra centralt hold.
Vi skal hverken lave kørelister eller vagtplaner eller noget som helst, det er noget, som en dygtig ledelse gør på det enkelte plejehjem, og det er noget, som vi måske kan forbedre via det initiativ, der handler om bedre ledelse i den offentlige sektor, som jo er et initiativ, der også er sat igang.
Stine Brix (EL), 2017-12-07:
Jeg synes jo, det er lidt absurd at høre på Liberal Alliances ordfører.
Liberal Alliance er gået til valg på, at vi skal have minusvækst i den offentlige sektor, og Liberal Alliance har skrevet under på et regeringsgrundlag, hvor man lægger op til en historisk lav vækst i den offentlige sektor, som betyder, at vi på ingen måde kan følge med det behov, der kommer til at være i fremtiden, når der kommer flere ældre.
Det er veldokumenteret, at vi massivt kommer til at mangle medarbejdere, hvis vi bare skal holde det kvalitetsniveau, som vi diskuterer om overhovedet er godt nok.
Jeg kunne godt tænke mig, at Liberal Alliances ordfører reflekterede lidt over de prioriteringer, for når man står her på talerstolen og siger, at vi selvfølgelig skal have en god og værdig ældrepleje, skulle man måske omlægge sin politik en lille smule.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Nu er det sådan, at den præmis, som vi hører igen og igen, nemlig om man vil have lavere skat eller bedre velfærd, er en helt forkert præmis.
Det er ikke hinandens modsætninger, tværtimod.
Hvis vi skal have råd til velfærd fremover, er vi nødt til at have vækst i det her land.
Vi har nærmest haft nulvækst i de sidste 10 år, og på den måde bliver der ikke råd til velfærd fremover.
Hvis vi skal have væksten i gang, er vi nødt til at have skatten ned.
Så kommer væksten i gang, så får vi mere velstand, og så får vi råd til velfærd – også ældrevelfærd.
Stine Brix (EL), 2017-12-07:
Virkeligheden er den, at der ligger nogle penge, som man kan diskutere hvad man skal bruge til.
De penge er blevet til, under forudsætning af at man forringede danskernes tilbagetrækningsalder, mod at man lovede, at de så ville få en værdig velfærd, især når der blev flere ældre.
Det er de penge, som Liberal Alliance nu vil bruge på skattelettelser, og det betyder ganske enkelt, at man ikke kan holde det løfte, man har givet til danskerne, om, at der også i fremtiden vil være en værdig ældrepleje.
Kvaliteten i dag er stærkt tvivlsom, og kvaliteten i fremtiden vil blive ringere med Liberal Alliances politik.
Det savner jeg sådan set bare man står på mål for.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Det er så der, vi ikke er enige, for hvis der skal være råd til velfærd også fremover, er vi nødt til at have gang i væksten.
Hvis vi bare bruger det råderum, der er i dag, til offentligt forbrug, er der ikke noget, der kan generere, at der fremover vil være et råderum.
Det, vi gør med det råderum, der er i dag, er jo ikke, at vi går ind og siger, at det alt sammen skal bruges til skattelettelser.
Vi går netop ind og siger, at der er noget, der skal bruges til offentligt forbrug, og noget, der skal bruges til skattelettelser.
Men vi er nødt til at sørge for, at der også fremover vil være et råderum til velfærd, også for de ældre, og det vil der ikke blive, hvis man fører
Enhedslistens politik.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg vil også godt gå lidt tilbage til snakken, vi havde lige før.
For ordføreren står der og fortæller meget om regeringsgrundlaget, og hvor meget man egentlig prioriterer ældreområdet i regeringsgrundlaget.
Nu ved jeg godt, at regeringen består af tre partier, hvoraf ordførerens parti er det ene, men kan ordføreren ikke bekræfte, at det ser lidt mystisk ud, at man prioriterer det så meget i et regeringsgrundlag, men at man så fremlægger et lovprogram, hvor der er en tom side?
Mener ordføreren ikke, at der er noget miskmask i den forskel mellem, hvad man siger man gerne vil, og hvad man gør?
Og hvordan vil ordføreren forsvare det?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Nej, jeg synes ikke, der er noget miskmask i det.
Det er sådan, at på ældreområdet er der ikke meget lovgivning, og hvorfor skal vi gå ud og opfinde noget lovgivning for at tilfredsstille en eller anden idé om, at der skal være lovgivning?
Og der har vi hele den der meget lange række af initiativer, som jeg nu et par gange har læst op her, og som skal hjælpe de ældre.
Hvorfor skal vi opfinde lovgivning, fordi vi sætter penge af til det?
Altså, det synes jeg er en underlig ligning.
For mig er mere lovgivning ikke automatisk lig med bedre velfærd.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-07:
Nu har jeg ikke fået udleveret regeringens forslag til vedtagelse, men sådan som jeg lyttede mig frem til det, var det egentlig meget identisk med det, som Dansk Folkepartis ordfører læste op tidligere i dag.
Der var dog en del, som jeg ikke synes kom med, og det var den bekymring, som Dansk Folkeparti rejser, om, at der er store forskelle i serviceniveauet rundtomkring i landets kommuner.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre fru Jane Heitmann kommentere den del og svare på, om det ikke også er noget, som vækker ordførerens bekymring, når man de seneste dage i dagspressen har kunnet læse om en undersøgelse, der viser, at der faktisk kan være op til fem gange så mange beboere pr. medarbejder på ét plejecenter i forhold til andre.
Altså, det er jo virkelig store forskelle.
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Jamen jeg vil meget gerne kigge på virkeligheden.
Jeg har siddet i en kommunalbestyrelse i mere end 10 år og har også i kommunalbestyrelsesregi beskæftiget mig med lige præcis, hvilket serviceniveau der skal være i den kommune, hvor jeg sad i kommunalbestyrelsen, dengang jeg sad der.
Det er lige præcis det, der er kernen her, nemlig at vi har et kommunalt selvstyre, hvor kommunerne jo i høj grad kan kanalisere pengene derhen, hvor det giver mest mening at bruge pengene.
Jeg er utrolig tillidsfuld i forhold til de dygtige kommunalpolitikere, jeg ved vi har siddende derude, og jeg har også meget stor tillid til, at de formår at prioritere midlerne derhen, hvor det giver mest mening, i forhold til de borgere der nu engang er i den kommune.
At vi så en gang imellem skal hjælpe det lidt på vej med øremærkede midler f.eks. via værdighedsmilliarden, det er en helt anden historie.
Men jeg tror bare, at der er en grundlæggende forskel, i forhold til den tillid som Enhedslisten har til kommunalpolitikere, og den grundlæggende tillid, vi har i Venstre til kommunalpolitikere.
Forklaringer er der mange af, tit endnu flere bortforklaringer.
Og så bad jeg bare ordføreren om sådan lige at redegøre kort for, hvad det har betydet for ældre og plejeomsorgen ude i det kommunale, virkelige liv – derude, hvor de ældre bor, lever, trives og har en hverdag.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Men det er også let for spørgeren at sige: Hvad gjorde Socialdemokratiet selv, dengang de sad i regering?
Dengang var der en krise i Danmark, det var en alvorlig finansiel krise, som man ikke bare kunne se hen over og sige: Nu gør vi, som vi plejer.
Der var vi nødt til at foretage nogle ting, som ikke var rart for socialdemokrater at gøre, og jeg tror heller ikke det ville være rart for nogen som helst andre.
Men der må man handle, og man må sørge for at skære til, så ting kan lykkes i et samfund.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg blev sådan lige inspireret til at tage ordet af den samtale, ordføreren havde med fru Karin Nødgaard, om, at man i Socialdemokratiet havde tænkt sig at gå ud og tale med de her borgmestre om vigtigheden af ældreplejen.
Det leder tanken tilbage til, dengang Dansk Folkeparti fik afsat en værdighedsmilliard, for da lød det prompte fra en socialdemokratisk borgmester i Danmarks næststørste by, at så ville man lave et nulsumsspil, fordi vi her på Christiansborg ikke skulle bestemme, hvordan serviceniveauet skulle være i Aarhus Kommune.
Jeg håber, at det så foranlediger ordføreren til nu at sige, at sådan nogle udtalelser vil vi ikke komme til at høre fremadrettet.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Altså, vi er i dialog med de socialdemokratiske borgmestre.
Det er ikke noget med, at vi vil tage ud at tale med dem, for vi er i dialog med dem, og det er selvfølgelig mere, end man kan sige om DF, som kun har en borgmester; det kan jeg ikke lade være med at sige herfra.
Men udtalelsen fra Aarhusborgmesteren er selvfølgelig noget, som han skal stå til ansvar for, for vi ser det jo ikke som en umulighed, at man herfra er med til at regulere nogle ting, og at man også er med til at sætte nogle ting i gang.
Det er ikke det, jeg mener, altså at vi ikke skal blande os i noget som helst herfra.
Vi skal bare respektere, at det er ude i kommunerne, at tingene skal føres ud i virkeligheden.
Og det er derfor, at der også skal ligge store beslutninger dér.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Men jeg vil så godt høre ordføreren bekræfte, at det ikke er, fordi man er presset økonomisk i eksempelvis Aarhus Kommune.
Altså, når man får en stor procentdel af 1 mia. kr. til at kunne gøre noget rigtig godt for de mange ældre, man har i Aarhus, og bevidst går ud og siger, at det ønsker man ikke, er det jo ikke, fordi man er økonomisk presset til at skulle bruge penge på huller i vejen eller andet.
Så er der også tale om, om der er en vilje til at højne serviceniveauet for ældre.
Kan ordføreren bekræfte det?
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Altså, jeg vil gerne gentage herfra, at man er presset i kommunerne, og at man har været presset i kommunerne.
Det er derfor, at kommunerne er imod øremærkede penge, netop fordi det fratager dem rettigheden til selv at kunne bestemme, hvad de penge skal bruges til.
Så jeg kan godt forstå, at man i de der kommuner, hvor man allerede gør de ting, som der bagefter kommer øremærkede penge til, tænker: Hvad skal vi med det?
Vi gør det jo allerede.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-07:
Mange tak.
Tak først til fru Karin Gaardsted.
Det, jeg gerne lige vil spørge ind til, er, at Socialdemokratiets ordfører siger, at kommunerne er presset.
Dengang kunne man i stedet for have bidraget med at sige, at vi gerne vil investere i velfærden i ældreplejen i stedet.
Er fru Karin Gaardsted ikke enig i, at det jo var en politisk prioritering, man så valgte at foretage dengang?
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Det var en politisk prioritering, som blev foretaget, fordi der var et ualmindeligt stort behov for at få sat gang i erhvervslivet for at få skaffet flere arbejdspladser.
Der var alt for mange mennesker i Danmark, som var arbejdsløse på det tidspunkt.
Så det var begrundelsen for, at vi gjorde, som vi gjorde, dengang tilbage i 2012.
Kommunerne er presset, ja.
Socialdemokratiet mener, at kommunerne er presset, og derfor er det op til os herinde at se, hvor meget vi kan hjælpe dem på vej til, at de kan løfte de opgaver, som de selvfølgelig har.
Jeg anerkender, at det er kommunerne, der har ansvaret for ældreplejen, men vi skal lave så gode rammer for dem som overhovedet muligt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-07:
Der kan jeg i hvert fald også sige, at f.eks. i Helsingør Kommune, hvor jeg selv kommer fra, er den primære årsag til, at vi er presset, at vi mangler 57 SOSU'er, altså, vi mangler 57 personer i ældreplejen.
Vi kan ikke rekruttere.
Så jeg vil gerne høre, nu, hvor der også er en dalende tilknytning eller en dalende tilgang til SOSU-uddannelserne: Hvad har Socialdemokratiet tænkt sig at gøre ved den enorme udfordring?
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Altså, som spørgeren udmærket ved, er servicerammen, og hvad der rent faktisk blev brugt af penge i kommunerne, ikke det samme.
Da vi sidst sad i regering, blev der brugt 3 milliarder mere på den kommunale velfærd.
Under den nuværende statsministers regering fra 2009 til 2011 blev der skåret 12 milliarder i den kommunale velfærd.
Vi har haft en økonomisk krise i Danmark, og det har hele den offentlige sektor jo måttet tilpasse sig, men også lide under.
Men i dag er situationen en anden, og i dag går det godt med økonomien.
Så derfor ser vi, at der kan gennemføres yderligere reformer.
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Tak for det.
Det virker unægtelig, som om man hos Socialdemokratiet har fået et gigantisk wakeup-call og pludselig er kommet i tanker om, at der findes ældre mennesker derude bag Christiansborgs tykke mure.
Jeg er selvfølgelig opløftet af at høre det relativt høje ambitionsniveau, som jeg synes man lægger for dagen på talerstolen.
Men jeg må dog sige, at det jo ikke er mere end et par år siden, at vi havde en socialdemokratisk ledet regering.
Hvad har det betydet for de ældre derude?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Tak for det.
Fru Karin Gaardsted siger, at regeringen giver med den ene hånd og tager med den anden hånd, og at det bl.a. er på grund af omprioriteringsbidraget.
Vi har lige hørt hr. Jeppe Jakobsen sige, at kommunerne har fået flere penge.
Vil ordføreren bekræfte det?
Vil ordføreren også bekræfte, at det med indgåelsen af økonomiaftalen i sommer blev aftalt, at omprioriteringsbidraget skal blive i kommunerne, når det er afskaffet fra 2018?
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Det er rigtigt, at jeg sagde, at man giver med den ene hånd og tager med den anden, og at det, man giver i forbindelse med politiske aftaler, jo er mindre lunser.
Det, som man er oppe imod der, er jo omprioriteringsbidraget, og det har været voldsomt for kommunerne at skulle tage 2 pct. væk hvert eneste år.
Jeg vil også sige, at selv om det nu er på vej til at forsvinde, og det støtter vi voldsomt op om at det gør, så er der jo stadig væk nogle efterdønninger, og der er meget, som skal indhentes.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Nu er det jo sådan, at der er blevet tilført kommunerne flere penge, og det må vi bare konstatere at der er, og jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte det og så igen det om, at det er aftalt, at omprioriteringsbidraget på de 2 pct. bliver i kommunerne, selv om det bliver afskaffet fra næste år.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Jamen kommunerne kan jo ikke vise resultater af noget, der bliver afskaffet fra næste år.
Det er jo fuldstændig umuligt.
Og med hensyn til rammen kan det jo altså ikke nytte noget, at vi står herinde i Folketingssalen og siger, at rammen er blevet større, og at de bare kan gøre ditten og datten, når det i virkeligheden ser helt anderledes ud på de danske plejehjem, hvor kommunerne ikke har kunnet gøre det bedre, end de gør det i dag.
Jeg ser frem til, at omprioriteringsbidraget bliver afskaffet, så vi kan få bedre forhold.