runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Tak til formanden for ordet, og tak til ordførerne for debatten.
Den 17. november 2023, altså lige før jul, indgik regeringen sammen med Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti en aftale om at forlænge de udvidede frihedsgrader på folkeskoleområdet i næste skoleår, altså skoleåret 2024/25.
I de seneste tre skoleår har kommuner og skoler haft midlertidig frihed til at afkorte skoleugen.
De kan konvertere al den understøttende undervisning til andre aktiviteter i undervisningen.
Det kan f.eks. være tovoksenordninger, undervisning i små hold eller turboforløb.
Herudover har kommunerne mulighed for at fravige målsætningen om fuld kompetencedækning, så klasserne i højere grad kan have de samme lærere i løbet af skoledagen.
Men de muligheder, altså frihed til at forkorte skoleugen og fravigelse af det, vi kalder fuld kompetencedækning, bortfalder med udgangen af det igangværende skoleår.
Skolerne har sat pris på den her frihed til at tilrettelægge undervisningen ud fra, hvad der giver fagligt bedst mening for deres elever, og der er også fortsat behov for og et stort ønske om fleksibilitet, så de kan skabe de rammer, der løfter fagligheden og sikrer en god trivsel for både elever og ansatte.
Med det lovforslag, vi diskuterer i dag, vil kommunerne fortsat i skoleåret 2024/25 have mulighed for at afkorte skoleugens længde med al tiden til understøttende undervisning, og derved kan skolerne prioritere andre aktiviteter, der udløser et tilsvarende personaleforbrug i undervisningen, hvis skolen vurderer, at det er den rigtige løsning for at sikre klassens faglige udvikling.
Kommunerne får i skoleåret 2024/25 også fortsat mulighed for at fravige kompetencedækningsmålsætningen, så skolerne kan prioritere pædagogiske hensyn, f.eks. fålærerprincippet, hvor klasserne i højere grad har de samme lærere i løbet af skoledagen.
Jeg er glad for, at folkeskoleforligskredsen netop har indgået en aftale – jeg tør også godt sige en reform af folkeskolen – hvori der indgår en permanent ordning for skoleugens længde.
Da den permanente ordning først vil kunne få virkning fra august 2025, mener vi, at det er fornuftigt med en 1-årig forlængelse af de midlertidige frihedsgrader.
Regeringen ønsker lokal frihed til skolerne, og regeringen vil sætte folkeskolen fri, så det vigtigste kommer i fokus: de basale færdigheder, børnenes udvikling, dannelse, trivsel og forberedelse til en ungdomsuddannelse.
Derfor vil jeg godt takke for den brede opbakning, der har været til lovforslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-05:
Jeg får næsten lyst til at indlede med at sige tak for roserne, for jeg kan jo starte med at sige, at jeg var en af dem, som var med til at sidde i det forhandlingslokale i 2017 i mange, mange timer til mange, mange møder for netop at få skabt den her nye fgu-uddannelse.
Det, vi så er i gang med i Folketingssalen i dag, er jo egentlig at justere de ting, som ikke fungerer helt så godt, og det er helt naturligt, når man laver sådan en stor ny ungdomsuddannelse, at der er nogle ting, man efterfølgende er nødt til at tilpasse – det kan ikke undgås.
Det er meget positivt, at vi med lovforslaget som sagt både smidiggør overgangen til fgu-uddannelserne, at vi indfører en udvidet brobygning på fgu-uddannelserne, og at vi også indfører en mulighed for målgruppevurdering af eleverne allerede fra 9. klasse.
Så håber jeg meget, at de her initiativer også betyder, at fgu-uddannelserne kan forberede endnu flere unge til at starte på en uddannelse eller til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi står lige nu med en rigtig stor gruppe unge mennesker, som desværre står uden job og uddannelse, og derfor er fgu-institutionerne også utrolig vigtige.
De er med til at gribe mange af de her unge og få sporet dem ind på den rigtige vej, så det på den måde kan undgås, at de måske havner på offentlig forsørgelse i årevis.
Jeg har hørt om mange af de her udfordringer, når jeg har besøgt rigtig mange fgu-skoler rundtomkring i landet, og jeg har samlet mange af de her ting ind og taget idéerne med mig, også ind i forhandlingslokalet, og derfor er jeg også utrolig glad for, at vi nu er nået i mål med at lave de her justeringer.
Kort og godt er jeg og Venstre meget begejstrede for det fokus, som vi har på det potentiale, som fgu-uddannelserne har,
og derfor kommer vi selvfølgelig også til at stemme ja til det her lovforslag.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Tak for det.
Det her er jo et lovforslag, der er en udmøntning af en virkelig god aftale, som blev indgået tilbage i november.
Før jeg blev undervisningsordfører, var mit kendskab til fgu meget begrænset, men jeg kunne læse, at der var virkelig flotte statistikker over, hvor mange unge mennesker fgu får til at lykkes.
Og jeg vil sige, at noget af det første, jeg var ude at besøge, var en fgu.
Det var en virkelig fantastisk oplevelse at tale med de her unge mennesker og høre fra ledelsen nogle af de her historier om unge, der lige har haft lidt flere bump, end gennemsnittet har oplevet i deres liv, og hvordan de har fået troen tilbage på dem selv.
Der er mange vigtige ting i den her aftale som et varigt taxameterløft, bevaring af udslusningstaxameteret og flere penge til ungdomsorganisationen Modstrøm.
En smidigere overgang til fgu har været meget vigtigt for os i Liberal Alliance.
Ingen unge skal falde ned mellem to stole.
Vi havde egentlig gerne set, at fgu var blevet til en ret for de unge mennesker.
Elever vil fremover kunne blive målgruppevurderet i 9. klasse og ikke først, efter de har afsluttet 9. klasse.
Det fjerner usikkerheden for de unge mennesker, så de kan få klarhed over deres uddannelsesfremtid, før skoleåret er afsluttet.
Styrket vejledning og mulighed for brobygning på fgu er også vigtige elementer, så de unge mennesker kan blive afklaret med, hvad de skal efter 9. klasse.
Jeg har talt med et par ærlige byrådspolitikere, der har forklaret mig, hvorfor der ikke går flere unge mennesker på fgu, end der gør i dag, og de har været ærlige at sige, at det altså er, fordi det er et meget dyrt tilbud for kommunerne.
Det synes jeg selvfølgelig er en rigtig ærgerlig begrundelse, altså at man sætter økonomien i kommunekassen så meget højere end de unge mennesker.
Derfor er jeg også glad for, at vi med den her aftale gør sådan, at fgu kommer til at koste det samme som andre beskæftigelsestilbud for kommunerne, så man kommer til at kigge på de unge mennesker først og ikke, hvad der lige passer bedst for kommunens økonomi.
Vi i Liberal Alliance er rigtig glade for, at fgu bliver styrket.
Der er stadig væk nogle ting, som vi ikke mener vi er helt i mål med, men vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-05:
Jeg er enig med mine kollegaer i, at det her er en rigtig god aftale.
Det var en aftale, vi indgik i november 2023 om den forberedende grunduddannelse, fgu, som skal give unge under 25 år viden, kundskaber, færdigheder, afklaring og motivation til primært at gennemføre en ungdomsuddannelse eller opnå beskæftigelse.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi selvfølgelig også for forslaget, fordi det netop styrker rammerne om fgu og løfter institutionerne, så de fremover kan fortsætte arbejdet med at understøtte, at flere af de mere end 40.000 unge, der står uden uddannelse og job, bliver en del af fællesskabet.
Det er positivt.
Det er også positivt, at praktikperioden for fgu-elever forlænges, ligesom det også er fornuftigt, at det bliver muligt at målgruppevurdere folkeskoleelever tidligere til fgu, så vejledning omkring tilbuddet også styrkes og kan hjælpe eleverne til at træffe en oplyst beslutning på et tidligere tidspunkt.
Samtidig er det også afgørende, at der tages hensyn til elevernes transporttid i forbindelse med ansøgninger om ikke at udbyde agu-sporet.
Vi sikrer også gode overgange til fgu fra grundskole til ungdomsuddannelse, og vi styrker erhvervsgrunduddannelsen, egu.
Derfor synes vi fra Danmarksdemokraternes side også, at det her er en rigtig god aftale.
Det er jo dejligt, at man kan slutte af i Folketingssalen
sådan en fredag eftermiddag her med enighed om i hvert fald det her lovforslag, og at vi i fællesskab har lavet en god aftale.
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
Andelen af unge mellem 15 og 25 år, der hverken er i uddannelse eller beskæftigelse, er steget de seneste år.
43.000 unge er uden for enten uddannelse eller beskæftigelse, og det er et stort problem, som vi skal gøre noget ved.
De unge mennesker, som ikke helt kan selv, skal hjælpes videre i systemet, og her spiller fgu en vigtig rolle, for det er en prioritet for Moderaterne at hjælpe unge, der hverken er i uddannelse eller arbejde.
Med L 140 giver vi fgu et økonomisk løft – et løft, der skal skabe ro og stabilitet omkring fgu-institutionerne, så de kan koncentrere sig om deres kerneopgave og hjælpe de unge videre i deres liv.
Lovforslaget udmønter en aftale fra efteråret.
Aftalen indeholder en del pointer, og jeg ønsker at fremhæve de dele, der er vigtige for Moderaterne.
Først og fremmest reduceres den kommunale medfinansiering af fgu'en fra 65 til 45 pct.
Det betyder, at det fremover bliver billigere for kommunerne at sende unge på fgu.
Det signalerer også i højere grad, at det er en fælles opgave at hjælpe de unge mennesker.
Det fælles økonomiske ansvar sikrer, at flere sammenlignet med i dag vil kunne visiteres til en fgu, og det er godt.
Og det økonomiske løft til fgu sikrer desuden også bedre værksteds- og køkkenfaciliteter og undervisningsmateriale.
Det er også godt.
Det er alt i alt et løft af fgu, der kommer til at kunne mærkes.
Som sagt er det afgørende for Moderaterne, at vi får alle unge med.
Samtidig ved vi også, at alle unge er forskellige, og derfor skal vores tilbud til dem også være målrettet mod deres individuelle behov i deres videre færd i livet.
Unge mennesker, der er faldet ud af uddannelsessystemet, skal hjælpes videre på hvert deres niveau.
Det taler ind i Moderaternes frisættelsesdagsorden.
Kommunerne får i fremtiden med denne aftale mulighed for at tilbyde et mere attraktivt og sammenhængende fgu-miljø, som er lokalt forankret.
Og i Moderaterne støtter vi netop denne lokale frihed for institutionerne.
Fgu skal i fremtiden kunne tilbyde forskellige uddannelsesspor, der passer til den enkelte unges behov og interesser.
Desuden sikrer vi med denne aftale, at færre unge oplever afbrydelser, som måske kunne forværre muligheden for at fortsætte i et spor, der er gavnligt for dem.
Aftalen sikrer nemlig, at der i fremtiden bliver en ny, bedre og mere smidig overgang til fgu.
Alt i alt sikrer vi, at færre børn efterlades på perronen.
Det er vigtigt for Moderaterne, og det sikrer vi med denne aftale.
Vi støtter derfor naturligvis lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Det her kan være sådan en lille forsmag på den anden reform, som kommer.
Det er, for at det lige kan bære os over i den næste, og det er sådan set fornuftigt nok, så jeg kommer også til at støtte det her.
Det har jeg ingen problemer med.
Jeg vil godt adressere det, som Enhedslisten gerne vil debattere, og det er det omkring midlerne, der bliver prioriteret i kommunerne, for jeg tror ganske enkelt ikke, at ordføreren forstår kommunepotentialet.
Det er jo, at der er kommuner, som bliver drevet administrativt dyrere, altså kommuner, der bruger flere penge på centraladministration og ledelse, som jeg tror vi er enige om ikke giver den samme værdi, som hvis pengene blev brugt ude decentralt til den grundlæggende kernevelfærd.
Og der er det bare, jeg tillader mig at sige, at de kommuner, som bliver drevet dyrest med hensyn til centraladministration og ledelse, burde bruge nogle af de penge ude på skolerne, daginstitutionerne og plejehjemmene i stedet for at bruge dem på administration og ledelse.
Men nogle kommuner insisterer på stadig væk at bruge flere penge på administration og ledelse og sjove kulturprojekter.
Jeg kommer selv fra Aarhus Kommune, hvor man brugte 0,5 mio. kr. på at fejre fødselsdag for en bygning – og jeg er ked af at sige, at det er en socialdemokratisk kommune.
Og nu skal der være en offentlig samkørselsapp, og man har købt sådan en hvilapp, så folk kan falde i søvn om aftenen, som også er offentligt finansieret.
De har farvelys på cykelstierne og løbestierne og offentligt finansierede jordbærbede, som ikke blev til noget, fordi folk tissede på dem.
Altså, der bliver brugt så mange penge ude i kommunerne på alt muligt frås og alt muligt, man ikke burde gøre.
Så hvis kommunerne begyndte at prioritere alle de midler, som de faktisk får inde fra Christiansborg, på den grundlæggende kernevelfærd, kunne der leveres en langt bedre kernevelfærd, både for de ældre og de unge og de syge og de handicappede ude i kommunerne.
Der er masser af penge derude, men de bliver bare prioriteret forfærdeligt.
Og så har vi den situation, hvor borgeren derude oplever – og jeg er fuldstændig enig – de her nedskæringer på den grundlæggende kernevelfærd.
Det kan både være de ældre, der oplever, at de ikke kan få gjort rent, eller at badene bliver kortet ned, og det kan være besparelser ude på skolerne, hvor de fjerner kantiner og alt muligt andet.
Vi har verdens højeste skattetryk.
Der bliver givet endnu flere penge ud til kommunerne.
De politikere, der er derude,
Jeg kan huske sidste gang, man tilførte kommunerne flere penge, i 2016 eller 2017 tror jeg det var, hvor man også lavede et stort løft, og der gav man 2,3 mia. kr. mere ud.
Og 125 mio. kr. ud af de 2,3 mia. kr., man gav ud – det var godt nok under en borgerlig regering – blev brugt til øget administration og ledelse.
Altså, en fjerdedel af de midler, som kom fra Christiansborg, vælger kommunalpolitikere derude at bruge på administration og ledelse.
Så synes jeg, det bliver en smule hyklerisk, når de samme borgmestre står og klager i Folketinget over, at de mangler penge.
Så kan de begynde at bruge dem, de har fået, ordentligt.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-05:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er jo med i skoleforligskredsen, og vi støtter selvfølgelig også denne forlængelse af frihedsgraderne, så vi får en god overgang til den nye skoleaftale.
Og så har jeg bare lige en faktuel oplysning: SF forlod selv skoleforhandlingerne.
De er ikke blevet smidt ud.
De forlod dem selv.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Jeg vil gerne svare på spørgsmålet, som Enhedslistens ordfører stillede os, der er med i forligskredsen.
Jeg synes, det er helt okay, at der ligger en lokal prioritering derude af, om man gerne vil have lidt længere skoledag, eller om de skal være kortere, og at man så dermed kan finde ud af, hvor mange penge der skal gå til sfo'erne.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Enhedslistens ordfører taler den her nye skoleaftale så meget ned.
Vi var heller ikke med i folkeskolereformen, og det, vi har gjort, er faktisk at rulle store dele af folkeskolereformen tilbage.
Vi har været nogle borgerlige partier i den forligskreds, der virkelig har kæmpet benhårdt for de kortere skoledage, som Enhedslisten så heldigvis ser positivt på.
Jeg vil også sige, at jeg også synes, det er trist, hver gang der er en folkeskole, der lukker, og så åbner der en friskole, på grund af at kommunen ikke kan finde ud af at prioritere pengene til folkeskolen.
Det er derfor, vi bl.a. i LA foreslår, at folkeskolerne skal være selvejende.
Men jeg synes godt nok, det er ærgerligt at tale den aftale så meget ned.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Det, jeg taler ned, er økonomien i aftalen, som jeg er bange for kommer til at betyde, at de gode intentioner i aftalen ikke kommer til at blive til virkelighed ude på skolerne.
Det er heller ikke så meget
det her med, om man skal vælge mellem en længere eller kortere skoledag og så åbningstiderne i sfo'en.
Det er mere, om der skal være nok lærere eller nok pædagoger.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Folkeskolen har ca. 49 mia. kr., og jeg synes, det er vildt, at fordi man bruger nogle af de millioner, der er i skolen, og rokerer lidt rundt på dem, så kan folkeskolen lige pludselig slet ikke hænge sammen.
Det er, som om de penge, man bruger nu på folkeskolen, er totalt fredede og skal blive ved med at blive brugt på den måde, de bliver brugt på i dag, ellers kan det ikke hænge sammen.
Jeg forstår ikke helt logikken.
Jeg er enig i, at kommunerne ikke prioriterer nok penge til folkeskolen, og det synes jeg også er virkelig ærgerligt.
Det er igen derfor, vi i LA foreslår selvejende folkeskoler, så vi kan komme uden om den her problematik.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Jeg synes jo også, det er en god idé, at beslutninger skal træffes mest muligt ude lokalt, også prioriteringerne ude i kommunerne og ude på skolerne.
Men det kræver jo, for at det skal føles meningsfuldt at få det ansvar og den frihed, at der faktisk følger penge nok med til, at det gør en forskel, og at man ikke bare skal sidde og vælge mellem, om man helst vil skære på pædagoger eller lærere, den almindelige undervisning eller fritidspædagogikken.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-05:
Jeg synes egentlig, Enhedslistens ordfører talte lidt imod sig selv i selve ordførertalen, for ordføreren indledte med at sige, at Enhedslisten egentlig siger, at det er så godt med al den her frihed, også til at man selv nu kan få lov til at træffe nogle lokale beslutninger.
Og det er jo faktisk netop det, vi nu har givet mulighed for, når vi får det her indført.
Det er, at man selv kan træffe beslutninger om, hvordan man vil anvende de midler i timebanken.
Anerkender Enhedslistens ordfører ikke, at det faktisk netop er at give lokal frihed til at kunne prioritere?
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Jo, det anerkender vi, og vi synes også, timebanken er en rigtig god idé.
Vi kunne bare godt tænke os, at der var flere penge eller flere timer i den timebank, sådan at det beslutningsrum, man får derude, ikke blev så klemt, og at man ikke behøvede at skulle helt derned, hvor det handler om, om vi så skal skære de tovoksenordninger, vi lige har fået, væk, for at det ikke skal gå ud over fritidspædagogikken, at man gør skoledagen kortere.
Altså, jeg tænker bare, at det ikke er det vilde kvalitetsløft, der er i de valgmuligheder.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-05:
Jeg ved jo godt, at det altid er sådan, når Enhedslisten står på talerstolen, at så er der aldrig penge nok, og man ønsker altid flere penge.
Hvornår er der så nok penge ifølge Enhedslisten?
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Det er der, når det ikke er økonomien, der spænder ben for, at lærere og pædagoger kan gøre deres arbejde ordentligt og med faglig stolthed, og at børn kan gå i skole og være glade og lære noget.
Så jeg tænker, at der er penge nok, hvis det ikke er økonomien, der spænder ben for det længere.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-05:
Det må så stå for hr. Morten Messerschmidts egen regning.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-05:
For mig, hr. Peter Skaarup, handler det her faktisk ikke om Dansk Folkeparti, Danmarksdemokraterne eller regeringen.
Det handler om, at der for de kommende generationer skal være et fædreland, som de kan se som det land, de fik af deres forældre i fødselsgave.
Der må jeg bare sige, at man kan sige meget om den her regering, men den står på mål for sin politik, og så kan man være uenig i politikkens indhold, og hvad man vil.
Men når der er tale om et parti, som er ledet af folk, der så ryggesløst er villige til at ændre standpunkt alene for at blive genvalgt, et parti, som ikke engang vil svare på de spørgsmål, man så bliver stillet, et parti, der ikke engang vil forholde sig til, at man stemmer nej til ting, som man udadtil giver indtryk af at man er for, så vil jeg sige, at det parti kan ingen have tillid til.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-05:
Er hr. Frederik Vad tilfreds med sin regering?
Altså, hvis det bare er processpørgsmål og man siger, at ja ja, det kommer, er hr. Frederik Vad så tilfreds med, at der ingenting sker?
Regeringen har siddet i halvandet år – hvad laver I?
Imens falder der jo domme, der betyder, at folk bliver hængende i Danmark og ikke kan udvises.
Se nu at komme i gang.
Hvad forhindrer jer?
Hvilket parti forhindrer jer i det?
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Og igen ved jeg ikke, om det er, fordi hr. Peter Skaarup ikke var hernede i salen, men vi har lige stået og diskuteret repatriering for ikke særlig lang tid siden.
Jeg var før inde på arbejdspligt.
Der sker ting hele tiden.
Vi har lovet, at der skal strammes op på en række ting, og vi har lovet, at vi vil sætte ind over for social kontrol.
Det hele skal nok komme.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Det tror jeg såmænd også.
Altså, det skal såmænd nok komme sådan 3, 4, 5 måneder inden et folketingsvalg.
Så kommer man med en eller anden ambassadør, som nu skal kigge på det –
så gør man dit, og så gør man dat.
Det er nok det, der sker, uden at vi på noget tidspunkt kommer herned i Folketingssalen for at stemme det igennem, sådan at det virker.
Det var nøjagtig det, man gjorde inden sidste folketingsvalg.
Der kom man med en lang række initiativer, som bare ikke er gennemført.
Og det er nøjagtig det samme, der vil ske nu, for det er jo virkelig, virkelig væsentligt i forhold til de konventioner.
Jeg må så sige til hr. Frederik Vad, at det ikke er rigtigt, hvad der bliver sagt, nemlig at vi bare sådan vil bryde ud, og at vi bare vil sige: I morgen skal vi ud.
Vi har arbejdet på det her i årevis – i årevis!
Jeg kan næsten ikke huske, hvor lang tid siden det er; nok helt tilbage til Anders Fogh Rasmussen har vi nævnt det, og nu nævner vi det igen og igen.
Vi vil gerne ud af de konventioner.
Det drejer sig om både Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen, fordi det er dem, der primært hindrer, at vi kan føre en fornuftig udlændingepolitik.
Men kan jeg ikke have ret i, at der såmænd nok skal komme en ambassadør, som sætter sig ned og skal kigge på det her?
Så går vi hen over et folketingsvalg, og så kan man prale lidt med det i folketingsvalgkampen.
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Det tror jeg simpelt hen ikke, fru Pia Kjærsgaard, men jeg synes, det er vildt med de her processpørgsmål.
Altså, det er meget få politiske spørgsmål, jeg får – det hele er sådan noget proces.
Altså, hvad med en politisk diskussion?
Hvad vil folk gøre ved, at B.T. nu kan dokumentere 550 skilsmissekontrakter, hvor kvinder skal leve i cølibat og skal opgive deres børn for at slippe fri af ægteskabet?
Hvad tænker man om det?
Hvad tænker man om, at flere klasser ude på Københavns Professionshøjskole og lektorer boykottede markeringen af Auschwitzdagen den 27. januar, fordi man mente, det var upassende grundet det, der sker i Mellemøsten?
Det er jo den type diskussioner, vi skal have.
Det er faktisk lidt en anden spillebane – jeg er ked af at sige det til jer, der har været med på den her udlændingedagsorden i 20-25 år – end det var for 20 år siden, for nu handler det ikke længere om Kærshovedgård; nu handler det om mennesker, der er født og har boet her, og som for manges vedkommende kan sproget og har en pletfri straffeattest, men som bærer nogle forkerte holdninger.
Hvad stiller vi op med det?
Det kunne jeg godt tænke mig at få nogle svar på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Jamen lad nu være med at blive så sur, hr. Frederik Vad.
Uanset hvad er de her to forskere kommet med et opråb til regeringen.
Vi fremsætter rigtig gerne forslag om at forbyde islamisk polygami og kvindeafpresning; det vil vi gøre.
Hvor står Socialdemokratiet så?
Med garanti vil man stemme imod forslaget.
Lad os nu vente og se.
Vi skal nok komme med det.
Jeg vil da være utrolig glad, hvis Socialdemokratiet stemmer for.
Det kan man kalde proces, eller hvad ved jeg – jeg vil overhovedet ikke kalde det proces.
Men jeg er træt af at læse om en minister, der spærrer øjnene op, for hvad kan det bruges til?
Fint, vi venter.
Og jeg håber på, at ministeren går på talerstolen igen senere i dag og ikke bare bliver siddende.
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Det, der er processpørgsmål, fru Pia Kjærsgaard, er at blive ved med at tale om, hvad der foregår i forskellige regeringsudvalg, og hvornår et konkret punkt i regeringsgrundlaget bliver gennemført.
Der er blevet svaret på, hvad regeringen tænker om den her form for religiøs polygami.
Vi kan ikke lide det, vi vil gerne af med det, og Socialdemokratiet kommer til at presse på for, at det svineri forsvinder fra Danmark.