runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-26:
Grunden til, at jeg har stillet de her to spørgsmål, er, at de er en opfølgning på det samråd, jeg havde med udenrigsministeren her for, jeg tror efterhånden det er halvanden måned siden.
Det handlede meget om det her med, hvorvidt vi kunne karakterisere vores våbenlovgivning i øjeblikket som stram eller restriktiv, eller om den var blevet lempet.
Det, som udenrigsministeren til samrådet gav udtryk for, og jeg citerer, var: Hvad angår forsvars- og våbenområdet, kan jeg ikke helt genkende det, der bliver sagt i den mundtlige begrundelse, om, at vi skulle have lempet reglerne og intensiveret samarbejdet her i den mellemliggende periode, mens der har været krig og konflikt i Gaza.
Der er så de to spørgsmål, jeg har.
Det ene handler om, om vi kan karakterisere det, der foregår lige nu i EU, som nogle lempelser af vores våbenlovgivning.
Der er jo de her konkrete eksempler, så hvorvidt man synes om dem eller ej, kan vi tage på et andet tidspunkt; her handler det om, hvorvidt vi synes, det er en lempelse, og jeg ved jo – og det ved jeg også fra skriftlige svar – at udenrigsministeren selv har sagt, at vi skal føre en restriktiv linje, også som følge af krigen og konflikten i Gaza, netop fordi vi skal holde os inden for folkeretten.
De konkrete eksempler er bl.a. det her med, at Den Europæiske Investeringsbank har skullet fjerne barrierer, hvilket også er noget af det, som ministeren refererer til.
Det er meget det, der har været en del af den europæiske forsvarspolitik her de sidste par års tid; det har været at fjerne barrierer.
Det, som jeg bare gerne vil have at ministeren bekræfter i dag, er, at der er tale om nogle lempelser af vores våbenlovgivning, således at vores våbenindustri har bedre vilkår.
Et andet eksempel er det, som udenrigsministeren også nævner.
Det er det her om, hvorvidt man nu kan lave prøvetestning andre steder.
Her vil jeg igen sige, at vi taler om, om vi kan tale om lempelser.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Det er absolut helt okay for mig, for der er to spørgsmål fra spørgeren til mig i dag, og det spørgsmål, der blev læst op, var så det andet, men altså, faktorernes orden er vel nogenlunde ligegyldig.
I øvrigt er spørgsmålet et, der ikke skulle have været stillet til mig, men til forsvarsministeren, som desværre lige er gået.
Nu er det mig, der har fået det, men det er ikke mit ressort.
Altså, det, der spørges ind til, er omnibuspakken på forsvarsområdet, som er forsvarsministerens ressort.
Men efter ringe og fattig evne kan jeg da godt sige nogle ting, nemlig at det her spørgsmål jo så omhandler Kommissionens forslag til forenklinger på forsvarsområdet, der overordnet set sigter mod et Europa, der skal kunne forsvare sig selv senest i 2030.
Det er et forslag, som regeringen støtter op om, fordi vi generelt støtter op om tiltag, der kan styrke Europas forsvarsparathed og konkurrenceevne, og det her forslag sigter på at styrke begge dele.
Det lagde forsvarsministeren derfor også vægt på, da han forelagde forslaget for Europaudvalget på regeringens vegne.
I det her forslag fra Kommissionen indgik så en mulighed for, at projekter under Den Europæiske Forsvarsfond kan få støtte til testaktiviteter uden for EU.
Ifølge det oplyste er forhandlingerne i Rådet nu gået ind i deres afsluttende fase, og det er min forståelse, at det i den seneste version af forslaget er afgrænset således, at testaktiviteter uden for EU, der så kan få støtte fra fonden, alene vil kunne lade sig gøre i Ukraine.
Nu er forhandlingerne fortsat i gang, men altså, det er min forståelse, at det går i den retning.
Derudover fremgår det klart af forordningen, at projekter under fonden skal overholde relevant EU-ret, nationalret og folkeret, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og det vil der ikke blive ændret på.
Eftersom forslaget har til hensigt at styrke Europas forsvarsparathed og konkurrenceevne, støtter regeringen forslaget og arbejder som indehaver af formandskabet på at sikre mest mulig fremgang.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-26:
Jeg udfordrer på ingen måde kommandovejene, men jeg er også sikker på, at ministeren og jeg kan blive enige om, at vi ikke vælger den øverstkommanderende til forsvaret ud fra forskningsmæssige hensyn.
Så derfor er det det, jeg prøver at forfølge i det her.
Der er ingen underkendelse af professionen og rollen ellers i forhold til det.
Som i vores forrige spørgsmål og mange andre samtaler, ministeren og jeg har haft, så taler vi jo om en historisk stor udvidelse af vores forsvarsbudgetter.
Vi taler om at få den danske befolkning med og få skabt medejerskab.
For Alternativet og jeg tror på, at hvis det her skal lykkes og vi skal komme i mål med at skabe den form for både sikkerhed, men også tryghed, det skal give i Danmark, så er det enormt vigtigt, at der også er et medejerskab.
Vi har set nogle tal, hvor det jo ikke engang er halvdelen af danskerne, der prepper for alvor, selv om det har været en kraftig opfordring.
Så der er i hvert fald noget, vi har et fælles arbejde i forhold til.
Og vi kan se i forhold til Ukraine, hvordan nogle forskere og militæranalytikere i min optik har været med til at sikre, at der er så bred opbakning i Danmark til Ukraine og bliver ved med at være det selv her så alt for lang tid efter.
Så hvordan kan vi sikre, at vi faktisk også på det danske område sikrer, at forskerne kan udtale sig helt frit og uafhængigt i forhold til det for netop at skabe det medejerskab i befolkningen, der er brug for?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-26:
Hvad er udenrigsministerens holdning til de aktuelle lempelser af EU-regler for våbenproduktion og -salg, herunder udvidelsen af muligheden for EU-finansiering af test af våbensystemer under udvikling på slagmarker uden geografisk eller tidsmæssig afgrænsning og dermed i teorien også i Gaza, særlig i forhold til om disse tiltag er forenelige med folkeretten og kan have en destabiliserende global effekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-11-26:
Jeg vil sige, at efter 2½ år som forsvarsminister er det ikke mit indtryk, at der ikke er mulighed for at kritisere de politiske beslutninger, der bliver taget.
Jeg har selv stået på mål for rigtig mange politiske beslutninger, som medarbejdere i dansk forsvar har kritiseret regeringen eller mig for at have taget, og det har ikke fået nogen ledelsesmæssige konsekvenser for dem, der måtte have haft en anden holdning.
Men når det så er sagt, er det også vigtigt, at man selvfølgelig loyalt arbejder for den politiske beslutning, som der er flertal for i Danmark.
Det er en anden del af det at være i et embedssystem, hvor det er sådan, at man jo skal arbejde loyalt for de ting, som folketingspolitikerne beslutter.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-26:
Nu har ministeren sagt det flere gange, og det håber jeg så også at medarbejderne ved Forsvarsakademiet har hørt.
Det er også med tanke på, at der jo lige er blevet afsat knap 7 mia. kr. mere til området.
Hvis der er nogle medarbejdere, der stadig står i den situation, er jeg nysgerrig på at høre, om der er et bestemt sted, forsvarsministeren tænker at man kan henvende sig, så det hele ikke behøver at være i pressen, for det er jo ikke altid til alles fordel, at det foregår i pressen.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-11-26:
Jeg anerkender, at der er blevet rejst en debat omkring vilkårene for Forsvarsakademiet og den måde, som Forsvarsakademiet er organiseret på, ikke mindst i forhold til det arbejde, som foregår på Forsvarsakademiet.
Derfor synes jeg, man skal se lidt mere nuanceret på det her end at se på spørgsmålet omkring den fri forskning.
Men det er ikke sådan, at man som medarbejder i forsvaret ikke må få lov til at give udtryk for sin holdning.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-26:
Der ligger jo et magtforhold, når en forsvarschef går ud og udtaler sig på den måde.
Så vil ministeren anerkende, når man hører de ting fra forsvarschefen, at det kan have en betydning for, hvordan man går ud og udtaler sig, når man hører chefen sige det, altså om det er ens fremtidige karriere, det også handler om, og i øvrigt også ens commitment til Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-11-26:
Når det så er sagt, er det ikke, fordi de ansatte på Forsvarsakademiet får en mundkurv på i forhold til deres ytringsfrihed.
Jeg har jo også selv taget initiativ til, at forsvarschefen nu kommer til at møde Folketinget og kan give en årlig redegørelse for, hvordan det går med forsvarets opbygning af kampkraft.
Sophie Løhde (V), 2025-11-26:
Jeg mener jo både, at vi skal sikre, at der er høj kvalitet, når man går til tandlæge, samtidig med at jeg da også gerne ser, at det bliver billigere at gå til tandlæge.
Selv om det jo kunne være dejligt, at vi sådan i morgen sagde, at nu afskaffer vi al brugerbetaling hos tandlægen, har jeg ikke lige de der mange milliarder med i tasken herover i Folketingssalen i dag.
Hertil kommer, at Enhedslisten jo selv har været med til at indgå en politisk aftale tilbage i 2018, hvor man besluttede sig for, at man skulle lave en ny model for voksentandplejen inden for den eksisterende økonomiske ramme.
Det er den arbejdsopgave, jeg har overtaget, og som altså har ventet længe på sig.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-26:
Det er jo fuldstændig rigtigt, og det er det, der er baggrunden for de forhandlinger her, men det afholder os jo ikke fra at stille yderligere krav, og hvis sundhedsministeren har et problem med at finde finansieringen, skal Enhedslisten meget gerne være behjælpelig.
Vi har i øvrigt fuldt finansieret de forslag, vi har om at afskaffe egenbetaling.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om det rent principielle, i forhold til om ministeren er enig i, at vi skal begrænse kapitalfondenes mulighed for at komme ind og få ejerskab på tandsundhedsområdet.
Det er både af hensyn til den generelle tandsundhed, men også af hensyn til, at så væsentligt et velfærdsområde ikke skal overlades til nogen, hvis primære formål er at øge indtjeningen.
Lars Aagaard (M), 2025-11-26:
Tak, formand.
Tak for bemærkningerne til lovforslaget, og tak til de partier, der er til stede og støtter det.
Vi skal selvfølgelig sikre, at EU's naturbeskyttelsesdirektiv og habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet er implementeret i den lovgivning, som det skal være.
Det her jo en ting, der burde have været på plads for år siden, men jeg vil gerne benytte lejligheden til bare lige at dvæle ved det et sekund, for jeg synes, det er rigtig godt, at Folketingets partier kan give støtte til, at vi får rettet ting, når de bliver opdaget, og ikke bruger det som en anledning til at kritisere det embedsværk, der så opdager, at noget ikke har været implementeret korrekt.
Det er jo den motor, vi skal have, for at der er tillid i embedsværket til, at de kan komme med den her slags ting til os.
Derfor er der noget storhed i opbakningen til selv et hygiejneforslag, som det her jo er.
Jeg forstår godt, hvad den konservative ordfører hentydede til om årsagen, til at det fastsættes på bekendtgørelsesniveau.
Jeg er helt med på, at det at give bemyndigelser og gøre ting på bekendtgørelsesniveau skal være velbegrundet, og det mener jeg så det er, fordi vi forventer en løbende teknologisk udvikling i, hvad det er for nogle metoder på det her felt, man kan bruge, når man skal lave søopmålinger.
Det gælder både den søopmåling, som Geodatastyrelsen selv laver, og de tilladelser, de giver.
Det er sådan set bare en tilpasning af national lovgivning til noget, som er vedtaget på EU-niveau.
Jeg er stadig væk af den opfattelse, at når vi i EU-samarbejdet får vedtaget direktiver, skal de selvfølgelig implementeres i national lovgivning; ellers har vi jo ikke et retligt samarbejde længere i EU.
Jeg står selvfølgelig til rådighed, hvis der er nogle opfølgende spørgsmål fra udvalget.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-26:
Det er skam overhovedet ikke, fordi vi ikke synes, at det her er et alle tiders forslag.
Men vi må også bare sige, at der altså er en træls udvikling i gang, hvor mere og mere af den danske lovgivning bliver formet i Bruxelles og EU.
Det siger vi altså nej til.
Folketinget skal jo ikke bare komme til et udgangspunkt, hvor vi ligesom bliver reduceret til et stempelkontor for EU's beslutninger.
Hvis vi bliver ved med konstant at give beslutningskompetencerne væk til Europa-Parlamentet, mener vi det er et kæmpestort problem.
Så alene af den årsag kommer vi til at sige nej.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-26:
Tak, formand.
Som opposition kunne man jo godt tænke sig at stå her og holde en lang tale og virkelig udfordre de grundlæggende præmisser for et lovforslag for at føre ordentlig kontrol med regeringen, men jeg må simpelt hen sige, at der ikke er så meget at sige om det her lovforslag.
Det giver lidt sig selv, at vi selvfølgelig skal passe på vores habitater og vores økosystemer og søopmåling selvfølgelig også skal ske på ansvarlig vis.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-26:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget giver klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndigelse til at fastsætte de nærmere regler, og i hvilke tilfælde og på hvilke vilkår søopmåling skal foretages.
Det synes vi i Liberal Alliance er helt fint, og vi agter at stemme for.
Tak for ordet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-26:
Tak for det, formand.
L 61, som vi behandler i dag, skal sikre, at Danmark følger EU's direktiver for beskyttelse af naturen.
I SF er vi optagede af, at vi Danmark formår at bevare og beskytte vores natur og de dyr, som lever i den.
Det betyder også, at vi skal undgå forstyrrelser af disse dyr.
Det er det ansvar, vi tager på os med dette lovforslag.
Vi skal lave søkort uden at påvirke dyrelivet unødigt, og derfor skal vi sikre, at der bliver taget hensyn til naturen, når vi giver tilladelse til søopmåling.
Med dette lovforslag får vi de retlige rammer på plads, så den nødvendige beskyttelse sker.
I SF noterer vi os i øvrigt, at ændringen sker på en enkel og fremtidssikret måde, som har begrænsede administrative konsekvenser.
Så SF bakker derfor op om forslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-11-26:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, handler om at implementere EU's direktiv om naturbeskyttelse.
Med lovforslaget bemyndiges klima-, energi- og forsyningsministeren til at fastsætte krav og vilkår i forbindelse med søopmåling, så f.eks. udstyr, der kan forstyrre dyrelivet ved søopmålingen, ikke anvendes.
Det stiller vi os i Danmarksdemokraterne positive over for, og vi synes, forslaget fint kan forenes med, at der på den ene side tages hensyn til at skåne dyrelivet for lydfrekvenser, samtidig med at det stadig er muligt at foretage søopmålinger.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-11-26:
Tak for det.
Søopmåling af det arbejde, hvor havbunden kortlægges ved hjælp af teknisk udstyr.
Det er vigtigt for både en sikker sejlads og også for planlægningen af fremtidige projekter til havs.
Lovforslaget giver samtidig ministeren bemyndigelse til at fastsætte krav i forbindelse med at overholde EU's naturbeskyttelsesdirektiver i tilfælde af nye beskyttelseshensyn eller ny teknologi til søopmåling, og det er vi helt trygge ved.
Derfor stemmer Venstre for lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Moderaternes ordfører, hr. Henrik Frandsen, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Malte Larsen (S), 2025-11-26:
Det skal de selvfølgelig være, og det er kort sagt det, lovforslaget her går ud på.
Det er f.eks. relevant for virksomheder, der vil lave aktiviteter på havet, og som forud for dem skal lave undersøgelser af havbunden.
Med lovforslaget bliver der bragt orden i sagerne til gavn for dyrelivet.
Bemyndigelsen gælder også, hvis nye teknologier måtte komme til og der er brug for at tage højde for dem i forbindelse med kravene og bekendtgørelsen.
Jacob Jensen (V), 2025-11-26:
Jeg synes, det er fremragende, hvis vi kan få flere alternativer.
Det gælder også i forhold til den prissætning, der så i givet fald vil være ved at bruge de her metanreducerende stoffer.
Vi vil gerne have, at vi kan producere flere fødevarer, herunder også mælkeprodukter, i Danmark, men samtidig med at vi viser, hvordan vi kan reducere den klimapåvirkning, som det har.
Hvis der er alternativer, som også kan godkendes efter de forskrifter, der skal være, så vil jeg selvfølgelig være meget åben over for at høre om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-26:
Nu er det ligesom pålagt landmændene, at enten skal de fedtfodre deres køer, eller også skal de bruge Bovaer, og fedtfodring har så nogle andre ulemper.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, om der ikke er en tredje løsning, som vi burde afsøge.
Altså, der er andre produkter, som så bare ikke er godkendt endnu.
Kunne vi ikke prøve at tage et pauseår, hvor der på forsvarlig vis blev afprøvet andre, mere naturlige produkter, som kunne være en løsning på det?
Jacob Jensen (V), 2025-11-26:
Jeg gemmer mig ikke.
Vi skal også have et samråd om det, så der er ikke nogen, der kan komme og sige, at vi gemmer os.
Tværtimod reagerer vi, når vi får de her indmeldinger, på trods af at det er noget, som rent faktisk er blevet godkendt efter alle de forskrifter, man normalt godkender den slags ting efter, og på trods af at det er noget, der har været brugt og er brugt i omkring 25 lande, uden at det har givet problemer.
Når det er sagt, skal vi selvfølgelig – og det er jo det, vi er i gang med sammen med SEGES Innovation, sammen med Aarhus Universitet – finde ud af, om der er en årsagssammenhæng, og hvad årsagssammenhængen i givet fald er, siden der er nogle landmænd, rigtig mange, der kan bruge det uden problemer, mens der er andre, som melder om problemer.
Den årsagssammenhæng skal vi selvfølgelig kende og tage bestik af efterfølgende.
Malte Larsen (S), 2025-11-26:
Mange tak.
I Danmark er vi jo rigtig glade for vores virksomheder, der hver dag er med til at holde gang i samfundets hjul.
I Socialdemokratiet er det en stærk mærkesag, at der er virketrang og udvikling i hele landet.
I mange af vores mindre samfund kan et lokalt byggefirma eller en lokal maskinfabrik være med til noget af det, der holder de små samfund i gang med arbejdspladser, lokal omsætning og måske sponsorater i den lokale idrætsforening.
Men vi har en udfordring, når f.eks. mester ønsker et generationsskifte i sin forretning til nogle af de medarbejdere, der kunne være interesseret i at overtage.
Med lovforslaget her gør vi det lettere at lave dette generationsskifte til en gruppe af medarbejdere.
Det er et af initiativerne i sidste års iværksætterpakke, der skal gøre rammerne for iværksætteri bedre i Danmark – endda endnu bedre i Danmark.
Lovforslaget indeholder også en forbedring af mulighederne for andelsejede virksomheders elaktiviteter.
Socialdemokratiet er glade for lovforslaget og støtter det selvfølgelig.
Katrine Robsøe (RV), 2025-11-26:
Tak for det.
Jeg vil også tilslutte mig strømmen af ordførere, der er rigtig glade for, at vi står med det her lovforslag i dag.
Vi er rigtig glade for, at alle de gode virksomheder, vi har ude i landet, rent faktisk også har en chance for at overleve, også selv om deres nuværende ejere ikke skal blive ved med at drive virksomheden for evigt.
Vi skal sørge for, at virksomhederne bliver holdt i gang, og at der er ordentlige rammer for at foretage den her overgang, både for dem, som skal overdrage, og for demm som skal overtage.
Dermed skal vi jo gerne være med til at sikre, at den viden og al den erfaring, der er i virksomhederne, ikke bare går tabt, men rent faktisk kommer til at leve videre ude lokalt.
Jeg glæder mig rigtig meget til at komme til at følge, hvordan det rent faktisk kommer til at gå efter det her lovforslag, og fra Radikales side er vi i hvert fald også klar til at følge op efterfølgende, hvis det skulle vise sig, at der fortsat er nogle mangler her.
Men vi har store forhåbninger til det her, på præcis samme måde som vi har store forhåbninger til den samlede iværksætteraftale, som vi jo er en del af, og derfor bakker vi naturligvis også op om det her lovforslag.
Jeg skal hilse fra Alternativet og sige, at det gør de også.
Peter Kofod (DF), 2025-11-26:
Det er jo ikke ofte, man hører os fra Dansk Folkeparti rose regeringen.
Men det vil vi gerne gøre i dag, for det er et rigtig godt lovforslag, vi behandler nu.
Det er jo en udmøntning af den pakke, som et bredt flertal i Folketinget herunder Dansk Folkeparti jo har indgået, og som skal gøre det nemmere og mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Det, vi vil, er, at vi vil sørge for, at det bliver nemmere at overdrage sin virksomhed til medarbejderne.
Vi synes, det er et meget stort plus, at man har den ambition, og at man også leverer på det i lovforslaget her.
Danmark blive rigere af, at vi har stærke virksomheder, at der er en høj grad iværksætteri, at man tør sætte gang i en virksomhed, og at man tør skabe vækst og ansætte andre, der kaster skatteindtægter af sig.
Det er vi rigtig glade ved, så vi kan fuldt ud støtte det lovforslag, der ligger her.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-26:
Overdragelse af virksomheder har længe været en hovedpine for rigtig mange erhvervsfolk rigtig længe, og derfor så er det glædeligt, at vi nu står med L 71.
Det er et forslag, der ikke kun handler om skat og selskabsstruktur, men faktisk om de mennesker i virksomheden, der hver dag arbejder for en virksomheds overlevelse og præstation, og som nu får en reel mulighed for at bære den videre.
Med lovforslaget gøres det lettere for medarbejderne at overtage egen arbejdsplads, når ejeren ønsker at trække sig tilbage.
Og virksomhedsejeren kan overdrage sine kapitalandele til en medarbejdervirksomhed uden at blive beskattet, hvilket sidestiller medarbejderne med familie og andre nære købere, i en højere grad end vi ellers har set.
Medarbejderne skal derfor ikke selv lægge de store beløb på bordet, og overdragelsen finansieres gennem virksomhedens kommende overskud, når ejerskabet organiseres i en ny virksomhed med begrænset ansvar.
Jeg har som også andre i salen noteret mig, at vi nok vil stille nogle opfølgende spørgsmål til netop den her del omkring beskatningen for dem, der bliver overdraget til, og mon ikke vi kan dykke ned i det i andenbehandlingen.
Egentlig synes jeg, at forslaget er banebrydende, men det er vigtigt, at vi ikke ser det som en sovepude, men bliver gode til at følge op på det i arbejdet.
For fungerer det, og skal det tilpasses?
Vi har jo stadig væk til gode at se det hele folde sig ud, og det bliver rigtig, rigtig spændende at følge.
I juni 2024 var Det Konservative Folkeparti et af partierne bag aftalen her om iværksætterpakken, og derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Jeg vil også gerne sige tak til SF for også at støtte den her del af pakken.
Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-11-26:
Jeg tænker, at det svar, jeg før gav, var temmelig fyldestgørende.
Jeg har mange gange savnet, og det gør jeg stadig væk, at SF, når de går ud og lover noget til danskere, også taler om finansieringen.
Vi andre kan sådan set godt se os selv i det hele.
Vi står bare tilbage med den tanke, at det er superfint og det er supergode initiativer, de kommer med, men vi står tilbage med den der: Hvordan skal vi finansiere det?
Det er den generelle følelse, jeg står med.
Jeg står også og anerkender, at I har været en kæmpestor og vigtig brik i demokratiske virksomheder og har lavet et fantastisk stykke arbejde; det anerkender jeg.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-26:
Det er jo en aftale, der er bl.a. bruger af råderummet til at dele penge ud.
Det er jo ikke, fordi der var så mange sure ting i aftalen, vi mener bare, at pengene kunne bruges bedre.
Og så vil jeg sige til det der med, om en økonomisk politik hænger sammen, at det jo er lidt ligesom med matematik.
Det er ikke noget, man kan synes noget om.
Det et jo noget, hvor man kan prøve at kigge på, om tallene faktisk går op.
Kan ordføreren så ikke bare sige her, at det er rigtigt, at initiativet udspringer ikke alene af iværksætteraftalen – der lå faktisk en aftale for 2023 – og at SF bl.a. også fik sat penge af på finansloven for 2024?