runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Jeg tror faktisk ikke, at borgerne i Helsted er særlig interesserede i, at netop hr. Michael Aastrup Jensen polemiserer om det, der handler om den tidligere regerings plan.
Det var også derfor, at jeg tillod mig at korrigere, fordi det ikke var sådan, at man bare kunne have gennemført det med et fingerknips, selv om det lyder sådan.
Derfor er jeg også kun interesseret i én ting, og det er at finde frem til løsninger.
Vi starter forhandlingerne, når vi starter dem.
Vi skal have dem afsluttet i løbet af næste år.
Og i modsætning til hr. Michael Aastrup Jensen er jeg også interesseret i at finde frem til løsninger, som holder .
Det er ikke for at være polemisk, men jeg bliver lige nødt til at anfægte det synspunkt, at der skulle være en samlet blok af Venstre og Konservative og Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, som entydigt står bag den aftale, som blev lavet i foråret.
Det er faktisk ikke tilfældet.
Mig bekendt er der dele af de elementer, som der er meget få partier der står entydigt bag ved.
Bl.a. har spørgerens eget parti tilkendegivet, at lige præcis projektet ved Mariager i hvert fald ikke var noget, der havde groet i det partis have.
Derfor må jeg også bare konstatere, at det jo ikke er sådan, at der ville have været flertal for den tidligere regerings plan en til en, hvis det var sådan, at den nuværende regering ville have ønsket at gennemføre det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-11-06:
Men nu er det her jo ikke en diskussion om omfartsvejen omkring Mariager.
Det her er en diskussion, som handler om, hvornår vi får sikret støjværn ved Helsted.
De var blevet lovet det i den tidligere infrastrukturaftale.
Og også socialdemokrater, høje som lave, kæmpede sig frem og sagde, at de selvfølgelig støtter projektet.
Og nu står vi i den her situation.
Så nu spørger jeg igen – det er faktisk tredje gang, jeg spørger: Hvornår starter forhandlingerne i forhold til den nye større infrastrukturplan, så borgerne i Helsted kan se frem til en løsning?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Også tak for det spørgsmål, som jo ligger i naturlig forlængelse af det tidligere, hvilket spørgeren også selv gjorde opmærksom på.
Vejstøj er et væsentligt samfundsproblem, og det berører rigtig mange mennesker langs med statsvejnettet, som jeg også kom ind på i min besvarelse af det tidligere spørgsmål.
Støjbeskyttelse af dette boligområde indgik i den tidligere regerings investeringsplan, og som med så mange andre projekter må jeg bare konstatere det beklagelige, at den tidligere regering ikke var villig til at drøfte spørgsmålet om infrastrukturinvesteringer bredt i Folketinget, men insisterede på at vedtage en snæver aftale lige inden valget.
Det betyder, at nogle, herunder beboerne i Helsted, er blevet stillet noget i udsigt, som der ikke længere er mandater til i Folketinget.
Jeg forstår godt den frustration, som det skaber, når der er usikkerhed om, hvilke projekter man kan forvente, og ikke mindst hvornår man kan forvente dem.
Derfor er det min ambition at skabe stabile rammer for de kommende 10 års investeringer i infrastruktur ved at søge en bred politisk aftale om infrastrukturen.
Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, har tilkendegivet, at man i Venstre vil udvise velvilje til at indgå i disse forhandlinger, og der vil det selvfølgelig også være min forventning, at tiltag til støjbekæmpelse langs statsvejnettet vil indgå.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-11-06:
Og det lyder som følgende: Hvordan vil ministeren garantere, at der i den kommende aftale om investeringer i infrastrukturen sikres støjværn ved de steder på E45, som blev udvalgt til opførelse, eksempelvis ved Helsted, i den tidligere infrastrukturaftale?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Jeg vil også lige for en god ordens skyld understrege, at det heller ikke var min oplevelse, at det var partiet Venstres transportordfører, som holdt den daværende samlede opposition ude af det transportforlig, der blev indgået, og som jo desværre endte på en sådan måde, at det ikke kunne holde efter valget.
Nu er vi så i en situation, hvor vi skal starte forfra.
Vi skal over på den anden side af en indgået finanslov, og så må vi finde ud af, præcis hvornår vi starter op.
Sikkert er det i hvert fald, at støj er et område, som vi selvfølgelig er nødt til at adressere i en kommende investeringsplan.
Det er helt tydeligt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-11-06:
Det er jo nu engang det flertal, der er, der bestemmer, om det er hele aftalen, der skal falde væk, eller kun dele af den aftale, der skal falde væk.
Det var ikke noget, der lå i kortene, at noget som f.eks. støjbekæmpelse ikke godt kunne have overlevet på den ene eller den anden måde, men lad os komme tilbage til det i det næste spørgsmål.
Jeg kan i hvert fald sige, at fra Venstres side er vi meget klar til at indgå forhandlinger.
Og i forhold til støjbekæmpelse har det været centralt for os, at vi sikrer løsninger på alle mulige måder.
Så vi glæder os til forhandlingerne.
Kan ministeren svare på spørgsmålet: Hvornår starter de her forhandlinger?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Hvordan vi kommer til at udforme en støjpulje, kommer jo også an på de partier, som ønsker at indgå.
Jeg skal understrege, at jeg ved, at Venstre også har indikeret klart og tydeligt, at man ønsker at indgå i forhandlingerne om det, og det ser jeg selvfølgelig frem til.
Jeg må også sige, at jeg selvfølgelig håber, at vi kan lave en aftale, der netop holder, også på tværs af valgperioder, 10 år frem i tiden, sådan at vi ikke kommer til at stå i en situation, hvor aftalerne efter et valg falder væk, fordi der ikke er et tilstrækkelig bredt flertal for det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-11-06:
Nu har vi jo næste spørgsmål, hvor vi går lidt mere ned i detaljerne omkring hvordan og hvorledes med hensyn til forhandlingerne.
Det, som der jo ligger i det nu, er i hvert fald en positiv holdning fra regeringens side om, at man skal have en støjpulje.
Så er næste skridt jo at sikre, at der også er nok midler i sådan en støjpulje.
Og der synes jeg jo, at det var rigtig positivt under den tidligere regering, hvor man lavede en stor støjpulje, hvor der både var allokeret nogle konkrete projekter, deriblandt Helsted, men også var en fripulje.
Så er det samme model, man kigger på fra regeringens side, hvor der også vil være en slags fripulje, hvor der vil kunne komme forskellige løsningsforslag til forskellige projekter ind?
Tak for svaret, vil jeg sige til ministeren.
Allerførst, hvis man vælger at tage den positive hat på, og det har jeg hørt at man skal gøre en gang imellem, kan man jo i hvert fald sige, at den positive ånd, der er omkring et projekt som det her ved Helsted, i hvert fald betyder, at man er sådan halvt igennem.
Men problemet er, at vi så også kun er halvt i mål.
Jeg er stadig væk forundret over, at man er så sur over den eksisterende infrastrukturaftale fra den tidligere regering, at man simpelt hen siger, at nu smider vi hele aftalen ud til højre.
Det var også det, jeg var lidt inde på tidligere.
Hvorfor valgte man ikke bare at sige okay?
Men så i forhold til infrastrukturprojekter kan man da ikke være i en eller anden stor ideologisk kamp om, om der skal være mere asfalt eller flere toge eller noget andet.
Der er et hensyn til de mange tusinde borgere rundtom i landet, som decideret troede, at de nu kunne gå en stille nattesøvn i møde i forhold til at få støjværn.
De bliver nu gidsler i en kamp om, om der skal være mere asfalt eller flere tog.
Forstår ministeren ikke godt den kæmpe frustration, der er hos en lang række mennesker, som ikke forstår, at de nu pludselig bliver kastebold i en større og for at sige det ligeud anden dagsorden, nemlig omkring det med asfalten eller togene?
Det er i hvert fald, hvad jeg hører.
Jeg hører jo også samtidig, at man næsten ikke kan komme frem for lokale politikere af forskellige farver, inklusive ministerens eget parti, Socialdemokratiet, både i byrådet, men også lokalt valgte folketingsmedlemmer – ikke mindst i valgkampen for et halvt år siden – som var ved at sige, at det her projekt jo selvfølgelig lå lige til højrebenet.
Det skulle blive virkelighed.
Det skulle blive virkeligheden lige efter valget.
Nu er vi ikke lige efter valget.
Det spurgte jeg om tidligere.
Og hvornår vil forhandlingerne kunne medføre, at borgerne ved Helsted, som har ventet i årtier på at kunne se frem til en stille nattesøvn, også kan se frem til det, ved at vi laver en aftale herinde?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-06:
Tak for det.
Vil ministeren give tilsagn om at finansiere en tredjedel af det beløb, der mangler for at nedrive og tunnelføre Bispeengbuen i samarbejde med Københavns og Frederiksberg Kommuner, jævnfør en rapport, der hedder »Analyse af alternativer til Bispeengbuen«, udarbejdet af MOE & EY, fra april 2019?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Igen: Naturligvis skal man som valgt i et lokalområde, i dette tilfælde hovedstaden, kæmpe for sine interesser.
Jeg stiller altid gerne op og svarer på spørgsmål som dette.
Bispeengbuen med det dertilhørende vejanlæg er et stykke statsvej midt i hovedstaden og er en del af planlægningen fra 1950'erne om at etablere et højklassevejnet i og omkring København.
Helt overordnet kan man sige, at strækningen opfylder sit trafikale formål.
Der har dog tidligere været ytret et ønske fra både Københavns og Frederiksberg Kommuner om, at området udformes på anden vis.
Partierne bag aftalen om en grøn transportpolitik, hvor spørgerens parti også er med, har i en aftale af 14. november 2018 noteret sig kommunernes ønske om at omdanne området omkring Bispeengbuen og tilkendegav her, at man fra statslig side vil være positiv over for en overdragelse af statsvejen, så længe den nye trafikale løsning ikke har mindre kapacitet end det tilstødende vejnet.
Som en del af aftalen fremgår det, at overdragelsen af Bispeengbuen og vejanlæg i givet fald skal ske efter de sædvanlige principper, hvor kommunerne ydes et økonomisk bidrag, der modsvarer statens sparede vedligeholdelsesudgifter.
Jeg har noteret mig, at spørgerens partifælle og tidligere finansminister hr. Kristian Jensen i forsommerens valgkamp gik ind i sagen og forsikrede, at man ville medfinansiere en tredjedel af den milliard kroner, som man mente det ville koste at nedrive Bispeengbuen og fritlægge dele af Ladegårdsåen.
Den udtalelse, som går ud over den aftale, der er indgået i den grønne forligskreds, må stå for hr. Kristian Jensens egen regning.
Det er min ambition at skabe stabile rammer for de kommende 10 års infrastrukturinvesteringer ved at søge en bred politisk aftale.
Skulle Venstre have et ønske om det her, må man selvfølgelig bære det ind i forbindelse med planen.
Nu er § 20-spørgsmål jo pr. definition spørgsmål om ministerens holdning til ting, men her vil jeg gerne klart tilkendegive, at hvis hr. Hans Kristian Skibby ønsker at få undersøgt udbud m.v. nærmere, vil mit ministerium meget gerne undersøge det.
Det letteste vil være at sende et skriftligt spørgsmål over, og så vil vi straks og uden ophør sætte gang i indhentning af oplysninger om det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-06:
Udbudsregler skal jo overholdes; der stilles produktkrav, der stilles leverandørkrav, og der er nogle forsikringer over for rådgivere og alle mulige andre interessenter i sådan en omfattende investering som den, vi taler om her.
Derfor synes jeg også, at ministeren kommer lidt for let om ved det i forhold til ikke at ville tage den her dialog, som jeg synes burde være helt logisk for en minister, i og med at det jo også er staten, der har været med til at finansiere en del af de her 4 mia. kr., som i hvert fald ikke er forvaltet tilstrækkelig fornuftigt
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Der er andre letbaneprojekter i Danmark, og jeg håber inderligt på, at de så helt konkret lærer af de børnesygdomme, der har været i Aarhus, så de ikke gentager sig, for det er i hvert fald tydeligt, at man ikke har lært nok i Bergen.
Det medgiver jeg fuldstændig spørgeren.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-06:
Et andet sted, hvor man også kan læse sig frem til, hvordan man rent planlægningsmæssigt har gennemført det her, er i pressemeddelelsen, som jeg synes er utrolig spændende og interessant, og der står, at man har været på studietur til Bergen for at sammenligne med en tilsvarende by et andet sted, hvor man har nogenlunde samme klimamæssige udfordringer, og hvor man også bor umiddelbart ud til kyst.
Som service vil jeg sige, at det gør man i Bergen.
Der udtaler ledelsen hos Aarhus Letbane I/S i deres pressemeddelelse: »Dialogen med Bergen har i den grad klædt os på til at udarbejde et skarpt udbudsmateriale, der stiller krav til leverandørerne på alle væsentlige punkter«.
Synes ministeren, at det er korrekt?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Det er fuldstændig rigtigt, at der dannes rim og ikke kun nødvendigvis under klimatiske forhold, der er under frysepunktet.
Man kan godt have en lufttemperatur, der ligger over frysepunktet, men så kan der stadig væk være en overfladetemperatur, som gør, at rimen dannes.
Det er fuldstændig rigtigt.
Ejerkredsen omkring Aarhus Letbane i dag består af Aarhus Kommune og Region Midtjylland.
De har en professionel bestyrelse og en professionel ledelse ansat, og staten har alene ydet tilskud til anlægsprojektet, og jeg har ikke tænkt mig at ændre på ansvarsfordelingen, for den har jeg tænkt mig at respektere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-06:
Tak, fru formand.
Jeg vil så starte med at læse spørgsmålet til transportministeren op.
Vil ministeren med udgangspunkt i pressemeddelelsen fra Aarhus Letbane tilbage i 2013 med overskriften »I sne, gus og slud skal østjyderne ud« kommentere den absurde situation nu, hvor 1 minusgrad medfører aflysninger af afgange og omfattende udfordringer for brugerne af den aarhusianske letbane, herunder oplyse, hvad ministeren agter at foretage sig i sagen, og hvorvidt ministeren har haft kontakt, korrespondance eller anden dialog med letbanens ledelse om sagen?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Jamen jeg vil da se frem til et samlet bud fra Venstres side på, hvad det er, man ønsker i en kommende infrastrukturplan.
Altså, igen vil jeg sige, at jeg egentlig har haft en forventning om, at det, som Venstre ønskede at prioritere, var det, som i store træk indgik i den tidligere regerings investeringsplan.
Det her er jo så ikke noget, der indgik i den plan, så derfor ser jeg nu frem til at se et mere konkret bud på, hvad det egentlig er, Venstre så ønsker sig, herunder om der er andre projekter, man ikke ønsker at gennemføre, og som man tidligere ville gennemføre.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-06:
Jeg tror ikke, vi kommer det så meget nærmere, men jeg kan sige, at det vil Venstre så gøre.
Og så håber jeg selvfølgelig, at Socialdemokratiet er velvilligt indstillet, for det er et meget, meget stort ønske hos ganske mange borgere og i øvrigt også noget, som lokale socialdemokrater har været ude at agitere for i valgkampen – for ikke at tale om Socialdemokratiets støtteparti Det Radikale Venstre, som også har haft det meget højt på dagsordenen.
Så jeg håber meget, at det er noget af det, som vi kan få sat penge af til, så vi kan få fjernet den store fejltagelse, som jeg mener Bispeengbuen er og altid har været.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Der er så nogle partier, der i valgkampen gik uden for aftalen – det indgik heller ikke i den infrastrukturaftale, som Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti indgik i foråret, at der skulle være yderligere bidrag.
Det må man jo så kigge på i en infrastrukturinvesteringsplan, og det må Venstre så i givet fald tage med ind til bordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-06:
Ja, altså, jeg hørte ikke rigtig svaret på mit spørgsmål, men det kan være, jeg ikke har været kvik nok.
Men er ministeren positiv?
Kan ministeren se, at det her jo er en statsvej, og at der dermed også kunne være en vis rimelighed i, at staten så er med til at finansiere en løsning, som passer til 2019, og ikke de betonfantasier, man havde tilbage i 1950'erne-1960'erne – ingen nævnt, ingen glemt?
Men det var jo en helt, helt anden form for trafikplanlægning, man tænkte i dengang, end vi gør i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Jeg kan i hvert fald sige lidt om, hvad det er, man forventer at de omkostninger, der vil være i forbindelse med statens vedligehold, vil være, og som altså derfor også vil være det, som man må antage ligger inden for den ramme, som i givet fald kan stilles til rådighed.
For Vejdirektoratet har opgjort de samlede udgifter for 25 års drift og vedligehold på strækningen fra Hillerødmotorvejens afslutning frem til og med Bispeengbuen, inklusive Frederikssundtunnelen, til ca. 400 mio. kr.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-06:
Allerførst selvfølgelig tak for, at man står ved den aftale, der er lavet.
Men det er rigtig fint, for det var jo en aftale, vi lavede, hvor både Socialdemokratiet og Venstre deltog.
Spørgsmålet er jo så næste skridt.
For det bliver jo nok svært, eller det bliver meget svært, for de to kommuner at finansiere det, hvis ikke også staten bidrager.
Det er Vejdirektoratet, der drifter den, det er staten, der ejer den.
Så er der vel også en vis form for rimelighed i, at staten også medvirker økonomisk til den løsning, der er behov for.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Spørgsmålet er jo i virkeligheden, om jeg kan sikre, at der er et bredt flertal i Folketinget, som vil være med til at lave en investeringsplan.
Inden for den støjpulje skal der så selvfølgelig foretages prioriteringer.
Der er mange steder i landet, som er støjplagede.
Randers er et fremragende eksempel på en støjplaget kommune, hvor der er nogle helt konkrete projekter, det giver mening at kigge på.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i det.
Der er også andre steder i landet.
Spørgeren nævner selv Silkeborg, hvor der faktisk også er borgere, der er støjplagede, der er Vestegnen i København, der er f.eks. også E20 ved Odense.
Så der er mange steder, hvor folk har berettigede ønsker.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-11-06:
Tak for svaret, minister, og jeg går næsten ud fra, at det så også betyder ja til mit spørgsmål, nemlig at man godt kan forstå, at det skaber problemer og dermed også en forringet livskvalitet.
I den historiske redegørelse kan man endda gå helt tilbage til 2002, hvor Randers Kommune under en daværende Venstreborgmester satte det her på dagsordenen og fik lavet en konkret støjanalyse fra kommunens side, hvor man også var i dialog med Vejdirektoratet omkring det.
Så det her er noget, man reelt i årtier har prøvet at lave en løsning på, jævnfør også det, man kommer frem til.
Men vi står jo stadig væk i situationen.
Vi står stadig væk i en situation i 2019, hvor der er rigtig mange borgere, som lider under det her.
Problemet er jo, at fordi der kommer stigende og stigende trafik ude på E45, ikke mindst tung trafik, så vil det også skabe et forøget støjproblem for de her mange mennesker.
Det, man endda også oplever, er jo, at støjproblemet også bliver mere, skal vi sige i løbet af hele døgnet.
Hvor man måske før i tiden ville sige, at om natten er det lidt mere stille osv., så er den stilhed der ikke mere.
Når man kommer ud i området og opdager det selv – ved selvsyn så at sige – og kan høre, hvor stort et problem det er, så vil jeg bare give de mange, mange borgere ret i, at det her er et kæmpe problem, som vi alle sammen herinde burde have en forpligtigelse til at se på.
Det er jo ikke kun, fordi jeg kommer fra lokalområdet, og det er ikke kun, fordi jeg bor i lokalområdet.
Det er også, fordi Randers Kommune er et af de mere specielle tilfælde, i forhold til at en motorvej ligger meget tæt på en bykerne.
Altså, byen er reelt bygget uden om E45, og du skal jo næsten reelt helt til Silkeborg for at finde en lignende situation.
Og det er derfor, vi står her i dag.
Så altså, jeg vil bare sådan prøve at skære helt ind til benet for de her mange borgere, som jo ønsker en løsning her og nu.
Er der en løsning på vej, og er ministeren også klar til ikke bare at kigge på det, men også sikre, at der sker noget?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
At der er udfordringer på skattevæsenets område er på ingen måde nogen hemmelighed.
Som jeg har læst op et par gange her, har vi oversendt et svar til Folketinget, hvor der står, at forligskredsen i oktober 2018 blev gjort opmærksom på, at udskydelsen af ejendomsvurderingen kunne have konsekvenser for implementering af nye boligskatteregler.
Den tidligere minister udgav en pjece lige inden valget og udtalte i store interviews, at der var behov for flere penge, fordi der var masser af problemer.
Det er det, jeg kigger ned i.
Altså, det er ikke noget nyt for nogen overhovedet, at der desværre er problemer på skattevæsenets område.
Det, der har overrasket mig, var, at problemerne var så store, som de var.
Og det er det, som den her regering så har besluttet sig for at tage sig af.
Jeg kunne have ønsket, at den tidligere regering måske havde taget lidt mere fat på det, men nu har vi ansvaret, og så gør vi det gerne.
Jeg har fundet 1,7 mia. kr. næste år, og det står altså desværre i skærende kontrast til den finanslov, som jeg fik overleveret af den tidligere regering, hvor der var lagt op til besparelser på 600 mio. kr. næste år i skattevæsenet.
Derfor håber jeg, at partiet Venstre nu vil være med til at lave en bred aftale, så vi kan få genskabt trygheden for boligejerne.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-06:
Vi savner, at ministeren svarer på, om ministeren har været bekendt med problemerne i de boligskattesystemer, som ministeren bruger som begrundelse for at udskyde boligskattesystemet til 2024, og om ministeren var bekendt med problemerne i de boligskattesystemer før den 27. august i år, da It-rådet skrev til ministeren.
Hvornår kom ministeren tilbage fra sommerferie og fik den her besked?
Handlede det også om boligskattesystemerne?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Jeg må sige, at jeg har stor respekt for den iver, hvormed man lige pludselig går op i skattevæsenets problemer.
Men derfor undrer det mig bare, at det skattevæsen, jeg fik overdraget, havde så store problemer, og det undrer mig måske især, at det, der stod i finansloven, som den her regering fik overdraget fra den tidligere regering, var besparelser på 600 mio. kr. næste år på skatteområdet.
Jeg forstår spørgsmålene, og vi kan sagtens tage den her kamp, og det gør vi gerne, med glæde vil jeg næsten sige, for det parti, som har haft ansvaret for skattevæsenet de sidste 14 ud af 18 år, tror jeg har svært ved at frasige sig ansvaret for det.
Jeg har fokus på at løse problemerne et for et, skridt for skridt, og det håber jeg at Venstre også vil være med til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-11-06:
Når man læser Berlingskes artikel fra den 1. november, lyder det fra Venstres skatteordfører: Jeg spurgte specifikt ind til it-problemer, fordi jeg var bekymret for, om der var noget, og der fik jeg at vide, at det var der ikke.
Sådan lyder det fra Venstres skatteordfører i Berlingske den 1. november.
Der er det jo lidt mærkeligt, at ministeren er bekendt med advarsler fra statens It-råd.
Hvorfor meddeler skatteministeren så ikke Folketingets partier på det møde – forligspartierne – at der er problemer, fordi statens It-råd har hejst et flag, og at ministeren nu kigger på det?
Hvorfor meddeler ministeren ikke det til forligskredsen?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Nej, det gør ministeren ikke.
Den her sag er håndteret fuldstændig på samme måde som under tidligere regeringer.
Når man ser så alvorlige rapporter og indberetninger, som der kommer her, så er det enhver ansvarlig regerings opfattelse og ansvar, at man må løse de her problemer, og det har vi brugt tiden på.
Jeg har jo brugt tiden på sammen med finansministeren og den øvrige regering at finde en mulighed for at prioritere 1,7 mia. kr. bare næste år.
Og hvis jeg bare lige må prøve at perspektivere det lidt: Det, jeg slog ned i, var besparelser på 650 mio. kr., som var overleveret af den tidligere regering ...