runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-05-17:
Tak for ordet, hr. formand.
Vi står i en helt særlig situation, og en helt særlig situation kræver også særlige løsninger, og det er det, som de her to lovforslag adresserer.
Med lovforslaget giver vi kommunerne frihed til at tage imod de ukrainske flygtningebørn på den bedst mulige måde, og for SF har det været vigtigt at skabe gode rammer i skoler og daginstitutioner for de ukrainske flygtningebørn, som står i en rigtig svær situation.
Med mange nye flygtninge i kommunerne er det også nødvendigt med mere fleksibilitet, men det er dog stadig væk vigtigt, at der leves op til pædagogiske formål og mål for en god skolegang.
Det har været vigtigt for SF.
Vi bakker op om lovforslaget, og vi er også rigtig glade for, at vi med aftalen kan holde fast i klasseloftet for modtageklasserne og i de minimumsnormeringer, der har været vigtige.
Selv om situationen er ganske særlig, må og skal det ikke være en glidebane ud i en forringelse for vores daginstitutioner og skoler.
Der skal også lyde en stor påmindelse til kommunerne om, at med frihed følger der et stort ansvar.
Kommunerne bør levere den bedste løsning og ikke nødvendigvis den billigste løsning.
Her må det være op til os som politikere at sørge for, at der følger den økonomi med, så kommunerne ikke er i tvivl om, at de kan levere den rette service.
Her har regeringen en rigtig stor opgave i forbindelse med de kommende økonomiforhandlinger med KL i forhold til at sikre de økonomiske rammer, sådan at det her lykkes.
For SF har det aldrig været intentionen, at aftalen bare af sig selv skulle løbe over flere år.
Vi vil følge udviklingen nøje og bruge muligheden for at ændre aftalen, hvis det eventuelt udvikler sig i en længerevarende retning, hvis der ikke kommer så mange flygtningebørn, som vi havde troet, eller hvis det viser sig, at det hele går hurtigere i stå.
Vi vil gerne så hurtigt som muligt have normale forhold igen.
Vi mener grundlæggende, at børn ikke skal have forringede tilbud i flere år.
De har brug for en tryghed og omsorg, især de børn, som har masser af ar på sjælen, og det ved vi at mange af disse ukrainske børn har fået.
Rekrutteringen inden for området af pædagoger, lærere og andre er fortsat en udfordring, som ikke løses med denne aftale, men det er en vigtig forudsætning for, at man kan lykkes med det her i kommunerne, og det har vi tænkt os fra SF's side løbende at følge nøje fremover.
Vi støtter de to lovforslag.
Tak for ordet.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-05-17:
Ja, det gør jeg, og jeg synes godt, at man kan tillade sig at være kritisk, som Nye Borgerliges ordfører er.
For det er jo også et lovforslag, hvor vi dispenserer for fristerne.
Vi dispenserer for fristerne i forhold til høringssvar.
Vi dispenserer for fristerne, i forhold til hvor lang tid vi skal have til at behandle det her i Folketingssalen.
Vi skal allerede anden- og tredjebehandle det om 2 dage.
Kl. 16.00 i dag har vi frist for spørgsmål.
Og set i lyset af det er der jo ingen tvivl om, at det, vi oprindelig talte om, var de ukrainske flygtninge og ikke de børn, som er kommet hertil som en del af afghaneraftalen.
Men som sagt støtter Venstre begge dele, men vi støtter også opdelingen af lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-17:
Tusind tak for svaret.
Det ved jeg godt, for Venstre er jo også en del af den aftale.
Det var egentlig bare mere for også at høre det, for jeg studsede nemlig også over det, og fordi jeg tænker som udgangspunkt, at når man indgår en politisk aftale, har man læst sig så meget ned i papirerne, at man ved, hvad der kommer med i det lovforslag.
Og når man så pludselig læser nogle nye ting i det lovforslag, der bliver sendt ud, som er en del af en helt anden aftale, som man ikke er en del af, undrer det mig bare.
Men der kan jeg så høre, at Venstres ordfører også deler den undren.
Så tak for det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-17:
Altså, jeg undrer mig lidt over, at vi så ikke har kommunikeret grundigere under forhandlingerne Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten imellem.
Vi har det sådan, når vi forhandler og laver aftaler, at vi synes, at det egentlig er god skik at stå ved dem.
Men de aftaler, vi indgår, overholder vi også.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-17:
Tusind tak.
Der er sagt rigtig meget godt og rigtig vigtigt fra den her talerstol om det frygtelige, frygtelige, der sker i Ukraine, som vi kan følge med i i tv hver dag.
Den her voldsomme aggression fra Ruslands side mod et frit land tror jeg gør et rigtig, rigtig stort indtryk på os alle sammen.
Derfor er det også rigtig vigtigt for Nye Borgerlige, at vi kan hjælpe de ukrainere, der kommer til Danmark.
Som tidligere nævnt får de kvinder, børn og ældre, som kommer hertil, midlertidig beskyttelse, fordi deres land er under angreb fra en tyran.
De her to lovforslag handler netop om, hvordan vi tager imod særlig børnene, som jo er en ret stor del af dem, der er kommet til landet.
Det bakker vi varmt op om.
Vi har dog også bedt om, at man, i forhold til at man lige har puttet nogle afghanere fra den her aftale om de afghanske tolke ind i lovforslaget, får skilt den del ud igen, og vi vil bare opfordre til, at man ikke fremadrettet lige putter noget ind i et lovforslag, som er en udløber af en aftale.
Jeg synes, det er ret dårlig stil.
Men det bliver delt op, så vi har mulighed for at stemme for den del, som vi kan støtte, nemlig den del, hvor vi hovedsagelig hjælper de ukrainske børn, og stemme imod den del, som omhandler aftalen om de afghanske tolke.
Men jeg vil egentlig bare takke de andre partier for et godt samarbejde om at sikre de bedst mulige vilkår for de her børn, som kommer fra krig og ufred, og som vi skal prøve at favne på den bedst mulige måde, så de midlertidigt – og heldigvis er der jo også flere, der er begyndt at rejse tilbage – kan være i et land, hvor de kan få den hjælp og støtte, som de har behov for.
Det er også, så de kan få styr på tingene – forhåbentlig i højere grad, end man ellers har, når man er flygtet – og kan komme hjem igen på et tidspunkt og forhåbentlig få en normal hverdag igen.
Så vi støtter L 201, og vi støtter, når det bliver delt op, den del af L 202, som omhandler de ukrainske børn.
Morten Dahlin (V), 2022-05-17:
Jo, vi så gerne, at man i aftalen om kriminalforsorgen var gået endnu videre og havde lavet endnu mere kapacitet, for hvis vi gerne vil gøre op med den på nogle områder lidt blødsødne retspolitik, der bliver ført i Danmark, hvor der bliver givet nogle – nu vil jeg ikke stå og bruge kraftudtryk fra Folketingets talerstol – ganske milde straffe for nogle ganske grove forbrydelser, er der brug for og behov for kapacitet.
Så den betragtning deler vi med spørgeren.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Lige i forhold til kapacitet er Venstres ordfører så ikke enig i, at det jo er glimrende, at man med den aftale, der er lavet, får et fængsel til de udenlandske kriminelle i Kosovo, og at man med fordel, hvis vi får vedtaget det her forslag – for dem, det handler om her, er jo i høj grad kriminelle udlændinge, der er med i de her kriminelle bander – kan udbygge den kapacitet, man har i Kosovo, så flere kommer væk fra Danmark og afsoner?
Det er jo det fine ved den her aftale, nemlig at vi får sendt nogle af de kriminelle udlændinge ud af de danske fængsler.
Morten Dahlin (V), 2022-05-17:
Tak for det, formand, og også tak til forslagsstillerne bag beslutningsforslaget.
Jeg kan forstå på forslaget, at Dansk Folkeparti mener, at det, der skal være centralt i den diskussion, er, om ofrets oplevelse er den samme, om man bliver truet med en almindelig pistol eller med eksempelvis en signalpistol.
Jeg er sådan set enig i den betragtning, som Dansk Folkeparti gør sig her.
Spørgsmålet er i virkeligheden, om offeret i momentet for forbrydelsen overhovedet er opmærksom på, hvilken type pistol det er, man bliver sigtet er på med.
Hele pointen er jo faktisk, at de kriminelle netop anvender signal- og gaspistoler for at få offeret til at tro, at det er en almindelig pistol, og derfor bør det kun være rimeligt, at straffen er den samme, som hvis gerningsmanden brugte en ægte pistol.
Derfor er vi positivt indstillet over for forslaget.
Det her forslag vil medføre en strafskærpelse og dermed også behov for yderligere kapacitet i vores fængselsvæsen, og derfor bliver jeg også nødt til at nævne, at forslagsstillernes parti jo har været med til at lave en aftale om kriminalforsorgen, hvor man desværre ikke levner plads til at udbygge kapaciteten, såfremt der vedtages strafskærpelser.
Og det bliver man jo nødt til at tage højde for, for hvis man ønsker, og det ønsker vi i Venstre, at skærpe straffen på en række områder, eksempelvis på det her område, skal der selvfølgelig også være plads i vores fængsler.
Men det ændrer ikke på, at vi synes, det er et sympatisk forslag, og vi mener, at vi i den her sag, i øvrigt ligesom i ganske mange for ikke at sige alle andre sager på retsområdet, bør fokusere på offeret og tage udgangspunkt i offeret.
Som jeg sagde tidligere, er jeg ret overbevist om, at offeret for det væbnede røveri har en lige så traumatisk oplevelse, om de bliver røvet med en almindelig pistol eller med en signalpistol.
Derfor er vi i Venstre meget positive over for det her forslag, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak endnu en gang til Dansk Folkeparti for forslaget, og tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-17:
Nu er straffen jo blevet skærpet.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Nej, men er det så ikke det, vi skal lave om på?
Når de kriminelle bander, som vi kan se det, i stigende grad netop bruger de her våben, fordi man har kriminaliseret skydevåben på en lidt voldsommere måde fra retssystemets og politikernes side, er det så ikke netop det, vi skal lave om på, så det virkelig bliver noget, der koster, hvis man bruger gaspistoler eller signalvåben?
Det samme gælder knive, som jo i stigende grad bliver brugt af de her bander.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-17:
Først vil jeg sige, at det er godt at høre, at hr. Peter Skaarup også nogle gange ikke synes, at det at være konservativ er en god ting.
Men virkeligheden er bare, at der er en forskel, når man bruger en gas- eller signalpistol, som er omdannet.
Gør man det, er der allerede i dag skærpende omstændigheder, som der er blevet redegjort for.
Men jeg er helt enig med hr. Peter Skaarup i, at det selvfølgelig er en meget, meget traumatiserende oplevelse, hvis man bliver udsat for det.
Det, jeg også prøver at skitsere, er, at det ikke er lige så farligt, fordi det ikke er et skarpladt våben, og derfor bliver man heller ikke dømt, som hvis det var det.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Tak til ordføreren.
Det er lige før, jeg synes, at ordføreren var lidt mere konservativ end ministeren, så jeg vil godt lige prøve at finde ud af, hvad der ligger bag ved det.
Jeg hørte egentlig ministeren være positiv over for, at der skulle ske nogle ændringer, men jeg hører ordføreren sige noget lidt andet, nemlig at det ikke er at sidestille med de her gaspistoler.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-17:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget lægger op til at sidestille besiddelse af signal- og gaspistoler med andre skydevåben.
Gas- og signalvåben er jo som udgangspunkt ikke våben, der kan bruges til at skade med, men vi ved, at de kan omdannes til fuldt funktionsdygtige våben, som kan skyde med skarpt, og vi ved, at de findes og bruges i kriminelle miljøer.
Omdannede gas- og signalvåben straffes derfor også allerede i dag på samme måde som almindelige skydevåben.
Så det, forslagsstillerne ønsker med det forslag, er, at det skal være lige så alvorligt og strafbart at bære en ikke omdannet signal- eller gaspistol, som det er at bære skarpladte våben.
Det er jo så bare lige det, at det er det jo faktisk ikke.
En ikke omdannet signal- eller gaspistol kan ikke skyde med skarpt og er dermed ikke farlig på samme måde som en omdannet signal- eller gaspistol eller andre skarpladte våben.
Vedkommende, som bærer en ikke omdannet signal- eller gaspistol, bærer ikke på et skarpladt våben, som kan skade andre, og derfor bør vedkommende ikke straffes som sådan.
Men vi synes, at det er godt, at forslagsstillerne bringer spørgsmålet på banen, for vi skal tage de her ting og den her udvikling alvorligt.
Der er ingen af os, som ønsker, at kriminelle bander render rundt og skyder med omdannede signal- og gaspistoler – vi ønsker slet ikke, at kriminelle bander gør det.
Punktum.
Derfor ser jeg også frem til, at regeringen kommer med nye tiltag, som skal styrke indsatsen i kampen mod banderne.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-17:
Folketinget åbner jo først til oktober, så den lovgivning, vi regner med der skal vedtages, vil under alle omstændigheder først kunne blive diskuteret efter Folketingets åbning.
Så vil jeg godt bare lige sige, at omdannede gas- og signalvåben sidestilles allerede i dag strafmæssigt med almindelige skydevåben.
Det tror jeg er vigtigt at holde fast i, og så, og der kan vi så have en politisk diskussion med hinanden, er vores holdning i hvert fald, at straffen skal stå i rimeligt mål med den potentielle farlighed ved at besidde det pågældende våben.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-17:
Udvalget for Forretningsordenen foreslår med dette beslutningsforslag, at vi ændrer reglerne i Folketingets forretningsorden om Granskningsudvalgets kompetence.
Ændringen medfører, at når Granskningsudvalget har taget initiativ til at nedsætte en kommission, er det Granskningsudvalget, der har kompetencen til at behandle kommissionens beretning.
Det gælder, uanset om det vedrører ministres forhold eller ej.
De nuværende regler betyder, at Granskningsudvalget ikke selv kan behandle en beretning fra en granskningskommission, som udvalget har taget initiativ til at få nedsat, hvis beretningen vedrører ministres forhold.
En sådan beretning skal efter de nuværende regler i stedet behandles i underudvalget under Udvalget for Forretningsordenen.
Forslaget sikrer endvidere, at de retssikkerhedsgarantier, der gælder for ministre, herunder afgåede ministre, når underudvalget under Udvalget for Forretningsordenen forbereder behandling af en undersøgelseskommissions beretning efter forretningsordenens kapitel 18, også gælder, når Granskningsudvalget skal behandle en beretning.
Det er et enigt Granskningsudvalg, der har taget initiativ til ændringen, og jeg taler derfor på vegne af det samlede udvalg.
Vi støtter forslaget om en ændring af forretningsordenen.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Tak til ministeren for, at ministeren – på regeringens vegne i virkeligheden nok – siger, at der er noget om snakken, eller at der er behov for noget på det her område.
Lidt usikkert synes jeg det er, hvornår der så sker noget.
Jeg har forstået det sådan, at regeringen var parat til nogle stramninger over for de kriminelle bander her i foråret, eller i vinter i virkeligheden, men det er så blevet udsat og udsat, og spørgsmålet er så, hvornår der kommer til at ske noget reelt.
Vi kan jo se på det billede, vi nu f.eks. ser af en weekend rundtomkring i Danmark, i forhold til hvad der er foregået af kriminalitet, at det desværre er nogle af de her våben, der bliver brugt mere og mere, knive også, og ikke så meget de skydevåben, som jo giver højere straffe – der har man fundet ud af, at de giver måske lidt for høje straffe i forhold til at blive brugt på den måde, som man har gjort hidtil.
Så noget må der ske, og hvem andre end regeringen kan gøre noget ved det?
Så hvornår sker der noget, minister?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-17:
Der sker ikke noget på den her side af sommerferien.
Men vi sidder, som jeg sagde i min tale, og kigger på, hvad serviceeftersynet af de hidtidige initiativer har betydet, og der er faktisk meget, der har fungeret godt.
Der er mange af de stramninger, der er vedtaget, som faktisk virker.
Men det er klart, at når jeg får nogle tal, der hedder, at fra 2017-2020 har der været 1.453 sager med gas- og signalvåben, f.eks. røveri og afpresning, så fortæller det jo noget om, at der fortsat er uløste problemer.
Vi kommer aldrig ned på nul, men det her synes jeg faktisk er ret voldsomt.
Det er et udtryk for, at vi har et rigtigt problem.
Og når Rigspolitiets vurdering er, at formålet med at besidde de her våben i bandemiljøet er at begå voldelige kriminelle handlinger eller omdanne dem til gas- og signalvåben, så tror jeg også, ordføreren har ret i, at der er nogle medlemmer af banderne, der har luret den eksisterende lovgivning, og at der derfor er behov for opstramninger på det her område.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Jamen jeg har to ting.
Det ene er, om ministeren ikke kan bekræfte, at det netop er det, banderne spekulerer i, altså at ombygge nogle våben?
For den, det går ud over med trusler om at få brugt et våben mod sig, er det jo sådan set ligegyldigt, om det er en pistol eller en gaspistol; udseendet er det samme, og truslen virker på samme måde for den, det går ud over.
Det andet er så tidsperspektivet.
Nu siger ministeren, at der ikke sker noget på den her side af sommerferien.
Hvor lang er ministerens sommerferie?
Så går der jo lang tid.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-05-17:
Jamen jeg deler ordførerens opfattelse af, at det er dårlig stil, hvis vi sådan skal bruge et bramfrit udtryk.
Det ændrer ikke på, at Venstre i modsætning til Nye Borgerlige er en del af den aftale, der handler om de børn, som er kommet til Danmark fra Afghanistan, fordi deres forældre er blevet evakueret, fordi de har været tolke eller på anden måde har hjulpet det danske samfund.
Men ja, jeg studsede også over det, og jeg synes, at det er en uskik, når lovforslag lige pludselig kommer til at handle om alt mulig andet end det, vi egentlig har aftalt politisk.
Og derfor støtter jeg også ordførerens ønske om at få delt lovforslaget op, sådan at man kan stemme om det hver for sig.
Men som sagt støtter Venstre så også den del af lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-17:
Tusind tak.
Jeg er sådan set meget enig i det, som ordføreren står og siger, og det er rigtig dejligt, at vi har kunnet lande en rigtig bred aftale for at tage rigtig godt imod de her børn, der kommer fra krigen i Ukraine, og det har været meget bredt forankret, og det er rigtig positivt.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre Venstres ordførers holdning til, at man sådan i sidste øjeblik, efter at der indgået en politisk aftale, propper noget ind i lovforslaget, som ikke er en del af den her aftale, men af en helt anden aftale.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-05-17:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare sige tak i lige måde, både til Venstres ordfører, men også til de andre partiers ordførere for samarbejdet omkring det her.
Nogle ting går langsommere, når vi i folkeskoleforligskredsen og i øvrigt også i nogle af de andre aftalekredse har valgt at lave de forskellige samarbejdsfora, i det her tilfælde Sammen om skolen.
Så er der nogle ting, der selvfølgelig går langsommere, fordi der ligger et stort stykke inddragelsesarbejde i det.
Der var oprindelig vores ønske om at sige, at der er en solnedgangsklausul, som bliver skudt 1 år, så vi får tiden til at gå rigtig ned i detaljen.
Det, jeg så blev gjort opmærksom på af forskellige partier, herunder af Venstre og fru Ellen Trane Nørby, er, at vi risikerer at stå i en situation, hvor vi får skabt tvivl om, om det er den retning, vi har et politisk ønske om at gå, og ikke bare om detaljerne så at sige.
Derfor er der et tydeligt signal herfra om, at det er den vej, vi ønsker at gå politisk.
Men der kan være god grund til at diskutere detaljerne omkring, hvordan det skal hænge sammen.
Og desuden er der jo det, at der også er nogle medarbejdere, som er ansat på området.
Det kan jeg godt se rationalet i.
Jeg har derfor ladet mig overbevise af de gode argumenter.
Derfor kan vi i fællesskab fremsætte og stemme for et ændringsforslag, som gør, at det bliver en 5-årig solnedgangsklausul, så retningen er klar, men så vi også får den tid, der er helt nødvendig for at få snakket om detaljerne i, hvordan vi griber mobningen an i forhold til permanentgørelsen.
Så tusind tak for samarbejdet omkring det.
Jens Joel (S), 2022-05-17:
Altså, man kan jo ikke lave en aftale, som I siger I ikke vil skrive under på.
I kan jo ikke være forpligtet af andet end det, I har sagt.
Derfor er det jo sådan set relativt udramatisk, synes jeg, at man opdeler det, hvis det er det, I mener imødekommer jeres mulighed for at stemme for den del, I har støttet, og imod en anden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-17:
Men så vil jeg spørge på en anden måde: Var de afghanske børn en del af den aftale, vi alle sammen indgik om Ukraine?
Jens Joel (S), 2022-05-17:
Jeg tror i virkeligheden, jeg har svaret på det.
Jeg synes, det vigtige er, at man kan være med i det, som man er med i, og stemme imod, hvis der er noget, som man har lyst til at stemme imod.
Så jeg vil da opfordre til, at man giver mulighed for at lave den opsplitning, hvis der er noget, som Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige ikke mener skal være med.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-17:
Jeg kan fuldstændig genkende den udlægning, som fru Mette Thiesen lægger frem i dag.
Jeg blev noget overrasket, da fru Mette Thiesen kom og spurgte mig: Sig mig, Alex, har vi sagt ja til, at de afghanske børn også skal være med i denne aftale?
Så måtte jeg jo tjekke, og det var fuldstændig rigtigt, hvad fru Mette Thiesen havde set, nemlig at det pludselig var blevet sneget ind.
Det var ikke en del af aftalen, og pludselig var det i lovforslaget.
Synes ordføreren, at det er en ordentlig måde at arbejde på?
Er det sådan, man normalt gør, altså at man i lovforslag pludselig finder noget, som ikke var en del af en aftale?
Jens Joel (S), 2022-05-17:
Igen kan jeg ikke genkende billedet af, at man har fedtet noget ind ad bagvejen.
Men jeg er til gengæld enig med fru Mette Thiesen i, at det jo er normal praksis, at vi i Folketinget stort set altid imødekommer muligheden for at splitte et forslag op og derfor også giver muligheden for, at man kan tilkendegive, at man støtter nogle dele af det og ikke andre dele.
Og det er jo klart, at fru Mette Thiesen og Nye Borgerlige ikke er med i aftaler, som Nye Borgerlige ikke har skrevet under på.
Det siger sig selv.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-17:
Så kan jeg opklare det for ordføreren.
For vi lavede en aftale, som skulle imødekomme de ukrainske børn.
Det, der så kommer til at stå i lovforslaget, er, at man også putter dele ind fra en aftale om de afghanske tolke, så det altså også handler om de afghanske børn i den anden aftale.
Og jeg har bedt om at få lovforslaget opdelt, og det ser også ud til, at det bliver det, så vi kan stemme for den del, som er en del af den aftale, vi indgik, og imod den anden del.
Men jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren, om ordføreren reelt set mener, at det er i orden, at man på den måde fedter noget ind ad bagvejen.