runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Det er der bl.a. i skolebørnsundersøgelserne, der løbende bliver lavet, og hvor vi kan følge, hvordan unge på op til 15 års forbrug af røgprodukter og nikotinprodukter er.
Det handler om at hjælpe dem med en langt mere bredspektret indsats.
Det handler om at mindske den strukturelle ulighed.
Og der er masser af andre ting, vi skal gøre ud over at gøre det svært for unge at begynde at ryge.
Men at forestille sig, at vi kunne løse de problemer ved at sige, at hvis bare de har muligheden for at ryge, for det er det, de støtter sig op ad, og det er det, der gør, at de har et anstændigt liv, så er det godt, duer simpelt hen ikke – ikke blandt de socialt udsatte, jeg har arbejdet med i hvert fald.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Nu har jeg hørt Enhedslisten i flere år tordne mod at sænke ydelserne på passive overførsler, for som man siger: Man får ikke folk i arbejde ved at gøre dem fattigere.
Tror Enhedslisten virkelig, at man får færre fra lavindkomstgrupper og socialt udsatte til at ryge, og at man får flere til stoppe med at ryge, fordi man gør deres rådighedsbeløb mindre ved at hæve afgifterne?
Det er jo den logik, man præsenterer her.
Og så kan man altså ikke kun have den, når det gælder overførselsindkomster; så må man også have, at den gælder den her.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Når det er sådan, at vi tordner imod at skære ned på overførselsindkomsterne, er det, fordi det mindsker folks mulighed for at have et anstændigt liv, hvor de selv kan træffe valg.
Det er sådan set grundlæggende det, det handler om.
Hvis de så vælger at begynde at ryge, er der ikke nogen, der forhindrer dem i det, men vi kan godt gøre det mere besværligt, og det er også derfor, vi har tobaksafgifter i dag.
Det er, fordi vi mener, at det er et valg, som skal være svært at træffe.
Det er ikke forbudt, og man kan godt træffe det valg, men det er ikke noget, der skal gøres tillokkende.
Det er så også det, vi styrker med den lovgivning, vi laver i dag.
Vi gør det sværere at få fat på smøger; vi gør det sværere at reklamere for dem; og vi gør det i det hele taget sværere for tobaksindustrien.
Virksomhederne får sværere ved at få deres indtjening, som jeg lige skulle hilse at sige er temmelig stor og i hvert fald stor nok til, at de har været ligeglade med den afgift, vi har lagt på, fordi de bare har valgt at stryge afgiften og selv betale den - nogle af dem i hvert fald.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
I min optik er der intet anstændigt ved at fratage folk handlemuligheder ved at mindske det rådighedsbeløb, de har, via adfærdsregulerende afgifter.
Det handler ikke om anstændighed.
Det handler om, at man har et ønske om og en trang til at styre disse menneskers tilværelse.
Der findes også rigtig mange mennesker derude, som har gjort rygning til en del af deres liv, hvilket det her ikke kommer til at ændre på.
Der gør man bare deres rådighedsbeløb mindre, så de må skære ned på nogle ting.
Og det skal Enhedslisten også tage ansvar for.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Det er virkelig stærkt, at hr. Lars Boje Mathiesen her i dag står og siger, at man ikke styrker folks handlemuligheder ved at mindske deres rådighedsbeløb.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er derfor, vi skal sikre en anstændig kontanthjælp; det er derfor, vi også skal have fjernet fattigdomsydelserne, så folk netop får muligheden for at træffe frie valg.
Det handler om, at vi giver folk muligheden for, at de selv kan bestemme, hvad de vil bruge deres penge til.
Og det gør vi jo ikke bare ved at sænke afgifterne på cigaretter; det gør vi ved at sørge for, at de har et rådighedsbeløb, så de selv kan træffe et valg om, hvad de vil bruge deres penge til.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Jeg er altid åben for diskussion om yderligere restriktioner, hvis det er det, fru Liselott Blixt lægger op til, ligesom jeg også gerne ser øgede prisstigninger, hvis det er det, ordføreren lægger op til.
Så det kan vi sagtens mødes om.
Men hvis vi står her om et år og tallene ikke er, som vi forventer, så må vi jo kigge på det og se, om vi skal tage yderligere skridt.
Det vil godt nok undre mig.
Jeg tror nærmere, vi skal se på, hvad det er, Norge ikke gør, når nu deres tal er så dårlige, som de åbenbart er.
Det synes jeg da er problematisk for dem, og det skal vi bestemt ikke blive inspireret af.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Jo, men den aftale er jo også baseret på nogle data, der siger, at der er sket en stigning i antallet af unge, der ryger.
Hvis virkeligheden viser sig at være noget andet næste år, er det jo en ny situation, eller hvis den viser sig nu her at være noget andet, men det får vi se.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge, for nu siger man, at det her er dødsensfarligt, og at der er knap 14.000, der dør: Er det Socialdemokratiets holdning, at det er okay, eller skal vi ikke forbyde rygning?
Så er der jo 14.000 mindre, der dør.
Hvad med de her 14.000, der dør?
Hvorfor forbyder man ikke rygning?
Vil Socialdemokratiet gå forrest med at forbyde rygning i Danmark?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-10-20:
Vi ønsker ikke at forbyde tobakken, vi ønsker ikke at gøre det forbudt at ryge.
Også selv om vi udmærket godt ved, at det har nogle alvorlige menneskelige og samfundsøkonomiske og sundhedsmæssige konsekvenser, ønsker vi ikke at gøre det forbudt.
Vi ønsker, at det skal være lovligt, og at det skal være en mulighed for voksne, velovervejede mennesker at kunne ryge, hvis det er det, man har lyst til.
Men vi er samtidig heller ikke blinde for, og med de tal, jeg nævnte her, at fire ud af fem altså starter, før de bliver voksne, og dem, som har stiftet bekendtskab med tobak, ved udmærket godt, hvor frygtelig vanedannende det er.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Det må ikke blive dyrere at være dansker.
Jeg ved ikke, om der er en klokke, der ringer, hos ordføreren, men ellers kan jeg her afsløre, at det er Venstres slogan.
Må jeg ikke anbefale, at man måske laver en bindestreg og så lige sætter noget bag ved, f.eks. »medmindre det er noget, Venstre gerne vil.« For det er tilsyneladende den nye tilgang, man har, altså at det godt må være dyrere, at man godt må lægge flere afgifter på folk, og at planøkonomiske og adfærdsregulerende afgifter godt må stige, så længe det er noget, Venstre gerne vil.
Det gør man her i forhold til cigaretterne, fordi man mener, at formålet er så stort, at det godt kan forsvares – fordi rygning dræber mange.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til sukkerafgiften.
Må den stige for Venstre?
Martin Geertsen (V), 2020-10-20:
Altså, hr. Lars Boje Mathiesen ved udmærket, at det sådan set ikke har noget med det her lovforslag at gøre, men jeg vil godt svare, for hr. Lars Boje Mathiesen får det til at se ud, som om vi er kommet til at snyde vælgerne, altså at det med afgiftsstigninger i forhold til cigaretter er noget, vi lige har fundet på.
Der må jeg bare sige, at det gik vi til valg på.
Altså, vi har ikke foreholdt nogen noget som helst.
Vi gik til valg på, at vi ønskede, at cigaretterne skulle stige i pris, og vi gik til valg på, at man skulle have en handleplan mod børn og unges rygning, som bl.a. indeholdt nogle af de elementer, som vi ser afspejlet i det lovforslag, vi behandler her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Nej, men nu er det ikke mig, der har sloganet, det er Venstre, der har det slogan.
Derfor skulle man jo så måske have sat som betingelse, at man satte nogle andre afgifter ned, for ellers bliver det jo dyrere at være dansker.
Det er derfor, jeg spørger ind til det.
Og man er jo sundhedsordfører, så jeg går ud fra, at det er på et ressortområde, hvor man godt kan svare på de her ting.
Derfor undrer jeg mig lidt over, hvad det er, vi kigger ind i.
For når jeg siger, at det var her, man hævede det, er det jo ikke det eneste sted.
I den sidste samling gik man også med til at hæve en bankafgift på hybridkapital, og der var nogle øgede registreringsafgifter på brugte biler, så der er en lang række områder, hvor Venstre har hævet afgifterne.
Det er derfor, jeg spørger ind til sundhedsordførerens område: Hvad med sukkerafgiften?
Martin Geertsen (V), 2020-10-20:
I virkeligheden er jeg jo meget taknemlig over, at hr. Lars Boje Mathiesen kerer sig så meget om, hvad det er, Venstre går rundt og mener.
Men prøv at høre her, hr. Lars Boje Mathiesen: Der er sådan set ikke noget nyt under solen, for så vidt angår spørgsmålet om afgifter på cigaretter.
Vi sagde før folketingsvalget, at vi ønskede en afgiftsstigning på cigaretter, fordi det skulle være dyrere at ryge – i en forebyggelsesmæssig kontekst foreslog vi det.
Og det er sådan set også det, der afspejles i den måde, vi agerer på i Folketingssalen efter et folketingsvalg.
Så der er intet nyt.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Venstre gik til valg på at lade prisen stige på cigaretter.
Hvorfor pokker skal alle de andre ting så ind – e-cigaretter, som mange mennesker bruger til at stoppe med at ryge cigaretter, og snus og tyggetobak, som man også bruger for at undgå at ryge – som noget af det farligste, som ordføreren stod og talte om?
Altså, jeg undrer mig da over, at Venstre, Danmarks Liberale Parti, går så langt, som man gør – Venstre, som altid har holdt hånden under erhvervslivet med hensyn til ekstra gebyrer og omkostninger.
De skal rives ned nu, og nogle andre plakater, billeder osv. skal sættes op.
Altså, hvor er Venstres politik om at hjælpe erhvervslivet og sørge for, at de små ikke lukker, fordi man nu tager nogle salgsting fra dem?
Hvordan hænger det sammen?
Martin Geertsen (V), 2020-10-20:
Jeg er enig med fru Liselott Blixt så langt, at der er nogle ting omkring virksomhedernes situation i overgangsordningen her, som vi bliver nødt til at have boret ud i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det håber jeg at fru Liselott Blixt vil hjælpe mig med, for det synes jeg sådan set er på sin plads.
Og så anerkender jeg, og anerkendte jeg jo sådan set i min ordførertale, dilemmaet i det her.
For det er jo rigtigt, at der er nogle mennesker, som spørger: Hvorfor gør I det her, for vi stiger jo som tidligere rygere af på nogle af de andre produkter?
Men jeg synes omvendt også, at når sagkundskaben anbefaler, at man ikke skal have mulighed for i en e-cigaretbutik at kunne sælge e-cigaretvæske med bubblegum- eller lagkagesmag, og hvad der ellers har været fremme, så er det en rimelig anbefaling, fordi de ting i virkeligheden kan være med til at lede nogen ind i en rygekarriere, hvilket der vel i virkeligheden ikke er nogen af os der ønsker.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Nu vil Venstre se, at man i stedet for eksperimenterer med smagsstoffer, der kan være langt farligere.
Der er noget i selve teksten, som jeg gerne vil høre ordføreren om.
Det fremgår klokkeklart af aftalen, at alle tobaksvarer, e-cigaretter og nikotinprodukter skal være skjult på alle salgssteder, herunder på internettet, indtil en kunde konkret efterspørger dem.
Holder Venstre stadig fast i den aftale, som lyder af den tekst?
Martin Geertsen (V), 2020-10-20:
Ja, altså, vi holder sådan set ved den aftale, som vi har indgået med en del af Folketingets partier.
Men jeg er sådan set enig med fru Liselott Blixt i, at der i forhold til udmøntningen er nogle ting, som vi bliver nødt til at have boret ud.
Det handler bl.a. om overgangsordninger, og der kan også være andre steder, hvor der er uoverensstemmelser mellem det, der står i lovteksten, og det, der står i den politiske aftale.
Det håber jeg sådan set at fru Liselott Blixt vil hjælpe mig med at udbore, og det er jeg helt sikker på hun vil.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg har glædet mig til at stå her i dag, for dette er et rigtig vigtigt lovforslag.
Det er nok den største enkeltfaktor, når vi ser på forskellen i levealder i den danske befolkning.
Sygdomsbyrden på grund af rygning er enorm, og omkring hvert tredje dødsfald kan relateres til rygning.
Det svarer til lige knap 14.000 dødsfald om året.
Samtidig kan vi desværre se, at 40 unge mennesker begynder at ryge hver eneste dag.
Som sundhedspolitikere har vi et ansvar for at gøre op med den udvikling.
Vi har allerede vedtaget en afgiftsstigning, som er et vigtigt skridt på vejen mod en røgfri generation.
Men det er ikke nok.
Og derfor lavede et bredt flertal af Folketingets partier i december sidste år en ambitiøs handleplan mod børns og unges rygning.
Den skal så blive til virkelighed nu, og det ser jeg frem til.
For vi skal sikre, at færre børn og unge begynder at ryge, og hvis der er noget, jeg har lært det seneste år, er det, at tobaksindustrien er i besiddelse af, hvad man kunne kalde en særlig kreativ kynisme.
Derfor er det på høje tid med de tiltag, der fremlægges i dag.
Der bliver sat ind over for sponsorering og både direkte og indirekte reklame.
Det er slut med at have tobaksvarerne stående fremme i butikkerne; de skal gemmes væk.
Samtidig gør vi op med dem, der har udnyttet prisskiltene til at lave de facto-reklame for deres produkter.
Nu skal oplysninger om priser ske på en neutral måde, der ikke forleder unge mennesker til at tro, at der er noget som helst positivt ved rygning, for det er der ikke.
Og vi gør også op med den branding, der kan ligge i specifikke cigaretmærker.
Snart skal alle cigaretter sælges i neutrale pakker, så man ikke lige så nemt kan lokkes af idoler og andre personer, som man som ung ser op til.
Det er nødvendigt at tænke meget bredt her, netop fordi branchen som nævnt er meget kreativ, hvis jeg skal sige det på en positiv måde.
Under diskussionerne om handleplanen nævnte jeg flere gange muligheden for at se på at gøre selve cigaretterne neutrale.
Jeg nævnte også, at man skulle se på muligheden for at gøre pakkerne indvendigt neutrale, så man ikke kan udnytte det til markedsføring, og det vil jeg også gerne sikre mig er dækket af lovforslaget.
For vi kan være helt sikre på, at branchen udnytter enhver åbning til at påvirke mulige nye forbrugere.
Det kan vi også se ved udnyttelsen af nogle af de tobaksvarer, der ikke reguleres i samme grad som cigaretter.
F.eks. kan man nu købe cigarillos i samme størrelse som cigaretter – nogle af dem endda med indbygget mentolsmag i filteret.
Og det er jo smart – lidt for smart.
Men det illustrerer meget godt den kreative kynisme, der er i branchen – alt for at skabe nye nikotinafhængige kunder og fastholde dem, man allerede har lokket med om bord.
Også det vil jeg meget gerne høre om man på nogen måde kan få med i lovforslaget.
Da det vigtigste fokus er børn og unge, er jeg også meget glad for de tiltag, der tages i forhold til at sikre røgfri uddannelsesinstitutioner i hele landet.
I Radikale Venstre ser vi frem til at gøre handleplanen til virkelighed, og vi bakker naturligvis op om lovforslaget.
Mange tak.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Nu ved jeg jo, at ordføreren har forsket meget, og jeg håber så også, at ordføreren har forsket i de nyeste tal, der ligger, for, hvor mange der bruger nikotin i Norge, som har været det foregangsland, alle forskere har kigget til og ment man skulle gøre det samme som, fordi det virkede dér.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordførerens holdning er til de tal, der er de nyeste, og som viser, hvor mange der bruger nikotin og ryger i Norge.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Og det er klart, som jeg tror hr. Martin Geertsen også sagde, at ethvert af de her tiltag i planen ikke er nok i sig selv; det er den samlede effekt, vi er nødt til at se på.
Det er også ganske rigtigt, som fru Liselott Blixt siger, at meget af det her har vi ikke så meget data på endnu.
Det er nye tiltag.
Neutrale pakker er eksempelvis noget, som ikke er brugt så meget endnu.
Men man kan se effekter, og vi er nødt til at se på den samlede effekt af alle de tiltag, vi har med i pakken her.
Det er fuldstændig korrekt.
Det ændrer ikke på, at nikotin er stærkt vanedannende, og så snart du er blevet afhængig, er det meget svært slippe igen, og risikoen for, at du begynder på noget værre, er til stede – og det er vi nødt til at tage alvorligt.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Men nu er det Norge, man har kigget til i rigtig mange år – også før ordføreren kom i Folketinget.
Jeg har siddet som sundhedsordfører i lang tid og har hele tiden skullet forholde mig til Norge, som gemmer pakkerne væk, som laver dem ensartet, som lod prisen stige.
Alligevel er der altså 19 pct. rygere, hvor vi er 20 pct.; og der er 46 pct. nikotinbrugere, fordi de bruger meget snus, hvor der kun er 28 pct. her.
Siger det ikke lidt om det?
Hvad vil ordføreren sige, hvis vi står her om et år og nye tal viser, at forbruget faktisk er steget i Danmark?
Vil man så lave endnu strengere restriktioner?
Eller vil man måske indse, at forbud ikke er vejen frem?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Et af de andre områder, som jeg også synes er interessant at tale om, er i virkeligheden spørgsmålet om, hvordan vi kan skabe grøn erhvervsudvikling i Grønland.
Jeg synes, det er helt oplagt at kigge på, hvordan man kan skabe noget erhvervsudvikling, der ligesom også er bæredygtigt.
Jeg synes jo, at fiskeriområdet er helt oplagt at kigge lidt nærmere på, med hensyn til om det er noget, vi kunne dyrke endnu mere, i stedet for at fraskrive det som et område, for det har bare den allerstørste betydning for Grønlands økonomi, selv den dag i dag.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Jeg tænker personligt, at der opstår nogle ret interessante muligheder i forbindelse med den her investering i landingsbanerne, som Danmark jo også er involveret i.
Hvilke muligheder ser ordføreren for, at vi eventuelt kunne samarbejde om at få et helhedsblik på, hvad der skal til i forhold til investeringer, markedsføring og infrastruktur, hvis det her også turismemæssigt skal blive succes, der kan være med til at styrke Grønland?
Edmund Joensen (SP), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg synes, det er det allervigtigste, for at tingene klart fungerer og er grundfæstet i alle samfund, at man på et parlamentarisk grundlag har et tæt samarbejde, og nu har vi hørt, at man på regeringsniveau kan tale sammen i fortrolighed.
Man kunne jo på samme måde mellem parlamentarikerne oprette et fortroligt rum, så man kunne tale sammen.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Jeg håber ikke, jeg røber nogen statshemmeligheder, når jeg siger, at jeg i hvert fald har forsøgt at sende et signal til den ærede formand for Folketinget om, at vi i de udenrigspolitiske nævn, som jeg nu også repræsenterer, i det hele taget gerne vil have styrket vores sikkerhed også i forhold til virtuelle møder, bl.a. for at kunne tage den slags dialoger.
Der er nogle tekniske udfordringer i det – skynder jeg mig at sige – men det vil også være fint at have et sikkert rum at diskutere det her i.
Det vil i hvert fald, hvis det er udenrigs- og sikkerhedspolitik, man diskuterer, nok være en rigtig god idé at sørge for det, og det bør selvfølgelig være muligt på den ene eller den anden måde.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Tak for oplægget.
Ordføreren siger jo, at Grønland, Danmark og Færøerne har store fælles interesser, hvad angår Arktis.
Da Grønland er det land, der er i Arktis, og vi har et arktisk folk, så er Grønland også interesseret i at repræsentere rigsfællesskabet i internationale fora, der omhandler Arktis, og repræsentere dem som førende.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Jeg synes, vi bør have en meget åben og ærlig dialog om de spørgsmål.
Når det nogle gange er svært for Danmark at levere det, som Grønland ønsker i den sammenhæng, skyldes det jo, at en række andre stater rundtomkring i verden på tilsvarende vis har dele af deres rige eller deres folk, som ønsker en tilsvarende repræsentation.
Derfor er nogle af de institutioner, vi taler om her – kan man sige –
bekymrede for at give en ny form for status til nogle og ikke til andre, og derfor er det et mere komplekst spørgsmål end som så.
Det, som man kan sige med sikkerhed, er, at hvis Grønland har en interesse i en øget inddragelse og indflydelse på, hvad Danmark som samlet rigsfællesskab skal mene, så bør vi gøre alt, hvad vi kan, for at give Grønland den indflydelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Mange tak for en god tale, synes jeg også, hvor jeg kan tilslutte mig langt det meste.
Jeg undrede mig lidt over den sidste del, hvor vi talte om det parlamentariske samarbejde, som om det er noget, der foregår andre steder.
Vi har jo et forum for parlamentarisk samarbejde i rigsfællesskabet, hvor man har repræsentanter for både Danmark, Grønland og Færøerne, som er sat sammen i et organ for at snakke om, hvordan man udvikler rigsfællesskabet.
Det er det forum, vi står i nu – Folketinget – hvor der jo sidder repræsentanter for Grønland og Færøerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre konkret, om Radikale kunne være tilhængere af, at vi i højere grad inddrager de nordatlantiske folketingsmedlemmer i arbejdet i Folketinget, f.eks. ved at invitere dem med i et forsvarsforlig, som jeg altid har undret mig over hvorfor der ikke er grønlandske og færøske medlemmer med i, da forsvaret jo er en meget, meget vigtig aktivitet både på Færøerne og i Grønland.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Lige for at svare på det første først: Jeg synes ikke helt, man kan sammenligne det, at hele parlamentet i Danmark og hele parlamentet i Grønland og på Færøerne får mulighed for at mødes og diskutere, i forhold til fire nordatlantiske medlemmer af Folketinget.
Det er trods alt en større kreds.
Jeg forestiller mig ikke nogen forpligtende fora.
Jeg forestiller mig, at det er et dialogforum, debatforum og ikke andet end det.
I forhold til involvering i forsvarsforlig synes jeg faktisk, at de nordatlantiske mandater har været i tiltagende grad dygtige til at influere og få indflydelse på de forlig.
Det, der lidt er udfordringen, tror jeg, for nogle af de partier, vi snakker om her, er, at sådan nogle forlig jo så også forpligter økonomisk.
Og det gør det måske lidt vanskeligere, for normalt indgår de nordatlantiske mandater jo ikke sådan i finansloven og den slags ting, fordi det er en anden slags samarbejde, vi har.
Så man skal i hvert fald lige ryste hovedet.
Men vi har ikke noget andet ønske, end at alle forsvarsforlig, vi måtte indgå, sker med fuld inddragelse og respekt for de ønsker, der er i Grønland og på Færøerne, og måske også mere dialog, end vi har været vant til.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Det var ikke ment fra min side, som om der var noget galt i at have samarbejde uden for Folketinget og dialogfora osv.
Det undrer mig bare, at vi står her i Folketinget og ikke selv ligesom gør noget for at inddrage de nordatlantiske dele af rigsfællesskabet i de sager, som er fællesanliggender.
Forsvarspolitik er et fælles anliggende.
Det er jo ikke et dansk anliggende, det er et fælles anliggende.
Man kan også diskutere værnepligt og finansiering osv.
Men stadig væk undrer det mig, at vi sidder og træffer beslutninger, som har så stor betydning for Grønland og Færøerne, uden at invitere repræsentanterne med i den aftale.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Det synspunkt forstår jeg sådan set godt og kan godt tilslutte mig.
Den selvstyrekonstruktion, vi har lavet i rigsfællesskabet, er jo berømmet og er fantastisk på mange måder, fordi den giver en meget stor, udstrakt grad af selvstyre og økonomisk udvikling.
Men den har selvfølgelig også nogle komplikationer indbygget i sig.
Så det er ikke sikkert, at det parlamentariske udtryk, som kommer fra de ærede medlemmer af Folketinget her, er det samme, som et flertal i Grønland og Færøerne synes, og det gør det lidt komplekst.
Som sagt tror jeg, det er vigtigt, at vi får lagt en fast kadence, og til det kunne jeg så tilføje, at jeg er så lykkelig for, at der er så mange af repræsentanterne fra de andre dele af rigsfællesskabet, der nu spørger til de her ting.
Jeg tror, det vil være vigtigt, at man så f.eks. også overvejer, at formandskabet – jeg ved ikke, om vi skal kalde det det – går på skift, ligesom det i øvrigt gør, når rigsfællesskabets regeringschefer besøger hinanden, altså at man skiftes til at bestemme, hvad det er, der skal på dagsordenen, og hvad det er, der skal diskuteres, så alle har lov til at spille ind med det, der fylder mest i deres kontekst og politiske debatter, og så der også er en følelse af gensidig respekt og ligeværdighed i de debatter, vi får.
Det ville jeg i hvert fald synes var spændende, også fordi jeg faktisk har en stor interesse i at vide, hvad der er øverst på den politiske agenda, både i Grønland og Færøerne.