runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2021-03-12:
De drøftelser vil vi så se frem til.
Konservatives ordfører påpegede et bureaukrati, som rammer virksomhederne, der i forvejen er ramt af corona.
I den forbindelse vil jeg høre, om ikke ministeren vil bekræfte, at virksomheder, også ned til ti ansatte, sådan som det er i dag, indberetter løn og giver deres information videre til Danmarks Statistik, så det bureaukrati, som man pålægger virksomhederne, er, at de modtager et brev fra Danmarks Statistik med deres egne data retur opdelt på køn.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Det er jo, jeg havde nær sagt desværre, ikke mig som minister, der har en politisk vurdering af nærhedsprincippet.
Det er jo sådan en rent juridisk vurdering.
Men når det er sagt, er min politiske holdning og vurdering, at selv om der er en række principper, er vi altså ikke imod, at lønningerne for Europas lønmodtagere gerne må stige, når nu de i så mange år har haltet bagefter, og vi er heller ikke imod EU's ligelønsprincip, men vi synes, det er vigtigt, som hr. Bent Bøgsted også siger, at vi i Danmark insisterer på, at det er arbejdsmarkedets parter, der selv knækker nødderne og aftaler sig frem til de forbedringer og fremskridt, som der er behov for.
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-12:
Så jeg håber, at ministeren vil kigge godt på det og også komme frem til, at det her også er i strid med nærhedsprincippet, og at det her er noget, som arbejdsmarkedets parter i Danmark selv forhandler på plads.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-12:
Tak for det, og tak for redegørelsen.
Med den nuværende situation, vi står i, og med det beslutningsforslag, der ligger fra Socialistisk Folkeparti, anerkender ministeren så ikke, at de meget små virksomheder med ti ansatte og derunder står i en meget, meget vanskelig situation lige nu på grund af coronakrisen?
Det var det ene spørgsmål, og der er også det her med at skulle lægge ekstraordinære byrder på vores virksomheder lige nu og her.
Noget andet er, at når jeg dykker ned i de reelle tal fra VIVE-rapporten, de helt dugfriske tal, kan man se, at den uforklarede lønforskel er 1,8 pct., som ikke umiddelbart afspejler forskellen i forhold til branche, sektor og jobtyper.
Derfor kan det i virkeligheden undre mig, at vi skal stå og have den her diskussion i dag.
Det er så noget helt andet, men det andet, jeg vil spørge ministeren om, er: Mener ministeren ikke, at den personlige løn og ens egen økonomiske situation er en privatsag?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Jeg vil først og fremmest sige, at jo, jeg anerkender, at mange små virksomheder har store udfordringer.
Det er jo klart, at uanset hvordan eller hvornår vi i Folketinget måtte nå til enighed om en model for at skabe gennemsigtighed i lønstatistik, skal det være så lidt byrdefuldt som overhovedet muligt.
Heldigvis er vi jo også i forhold til mange virksomheder så gennemdigitaliseret et samfund, at jeg ikke umiddelbart har et indtryk af, at det vil skabe store byrder.
Så er der det andet spørgsmål, som handler om VIVE-rapporten.
Altså, jeg ved godt, der har været meget diskussion om det her, hvor mange lægger vægt på, at fordi den konkluderer, at den uforklarede lønforskel kun er 2 pct., så er lønforskellen kun 2 pct., men det ændrer jo ikke ved de resterende 12 pct., for lønforskellen er jo stadig væk 14 pct. i alt.
De resterende 12 pct. er forklarlige og skyldes derved strukturer, som vi kender, og som vi også over tid kan gøre noget ved.
Og ja, selvfølgelig er løn en privatsag, men når man kan se, at der er en strukturel udfordring i, at der er meget stor forskel på lønnen mellem mænd og kvinder af alle mulige årsager, så mener jeg også, at vi har en pligt til at adressere det politisk.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-12:
I forhold til det her med at have en pligt til at adressere det politisk vil jeg sige, at jeg deler helt, at der er noget, vi kan gøre på uddannelsesområdet, både når det gælder STEM-uddannelser, og når det gælder erhvervsuddannelser.
Det deler jeg fuldstændig, og jeg tror, det er helt dernede, vi skal starte, for at komme det her til livs.
Men hvornår er nok nok?
Altså, hvad er nok for ministeren?
Er det, fordi der skal være 50 pct. af begge køn?
Eller hvornår er nok nok?
For der vil jo altid, tror jeg, være en eller anden form for differens i statistikken, fordi vi som mænd og kvinder vælger anderledes.
Så jeg spørger bare, hvornår nok er nok.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Jamen jeg tror, du har fuldstændig ret i, at mennesker vælger forskelligt.
Mennesker har forskellige interesser.
Mennesker har forskellige talenter.
Det, der er afgørende for mig som en socialdemokratisk ligestillingsminister, er, at der ikke er nogen, der er begrænset i at udleve hverken deres talent i forhold til at få den løn, som de et eller andet sted også er værd, eller for den sags skyld udleve deres drømme og interesser på baggrund af deres køn eller alt muligt andet.
Samira Nawa (RV), 2021-03-12:
Ligesom SF's ordfører kan jeg også ærgre mig over, at det her bliver sparket lidt ud i fremtiden, for regeringen har jo siddet i snart 2 år, og det er ikke første gang, at det her forslag kommer op.
Det har været oppe de sidste par gange, der har været kvindernes internationale kampdag.
Radikale Venstre har selv sparket det ind.
Og jeg synes, at man hører den her egentlig okay modtagelse fra regeringen, men nu bliver det så alligevel skudt en ekstra gang.
Det ærgrer mig, og jeg vil egentlig høre, hvad regeringen og ministeren har af ambitioner i forhold til ligeløn.
For man har ikke selv sat noget i værk, men venter på, at der kommer beslutningsforslag, og så indkalde til drøftelse på baggrund af det.
Men hvad er egentlig regeringens egne ambitioner, for jeg hører en erkendelse af, at der er en udfordring?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Først må jeg sige, at jeg ikke kan genkende billedet af, at regeringen ikke har foretaget sig noget på ligelønsområdet.
Det kan jo sagtens være, at man kan mene, at regeringen ikke er ambitiøs nok eller ikke går hurtigt nok frem osv., men jeg synes ikke, det er rigtigt, at regeringen ikke har foretaget sig noget.
Vi har jo foretaget en lang række forskellige greb, som alt sammen kommer til at bidrage til at skabe bedre ligestilling på arbejdsmarkedet og derved også bedre ligeløn.
Vores barselsudligning for selvstændige er jo ét greb, og den kommende lovgivning om øremærket barsel til mænd er et andet greb.
Et tredje greb kommer selvfølgelig til at blive, når vi også skal se på, som vi jo har varslet, øget ligestilling i ledelseslag osv.
Og derved kan det jo sagtens potentielt nås at komme med i næste samling, efter at vi har taget drøftelser med partierne – i hvert fald dem, der vil være med – efter sommerferien.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jamen jeg kan ikke huske, om det var sidste uge eller ugen før, at der i Weekendavisen bl.a. var en fyldig reportage fra hr. Søren K. Villemoes, som redegjorde for i hvert fald ét felt inden for migrationsforskning med masser af eksempler.
Så fru Zenia Stampe behøver ikke engang begive sig ind i min indbakke, men kan sådan set bare frekventere almindelig dagspresse for at orientere sig om problemet.
Henrik Dahl (LA), 2021-03-16:
Tak for det.
Den 7. april sidste år var en fredag, og der havde Weekendavisens medarbejder Poul Pilgaard Johnsen en stor artikel, der hed »Kunstigt akademi«.
Her beskriver den meget anerkendte maler Tal R en frygtkultur på akademiet, hvor Tal R siger til Weekendavisens medarbejder, at der er en lang række kritiske diskussioner, man ikke kan tage, fordi de bliver presset ned af bl.a. militant feminisme.
Og en anden professor, der hedder Ferdinand Ahm Krag, kan berette om, hvordan han er blevet forsøgt presset ud fra Kunstakademiet, fordi han godt kan lide Van Gogh og altså har et romantisk kunstsyn.
Kunne den slags hændelser ligesom f.eks. en anonym stikkerlinje på Kunstakademiet være nogle af de eksempler, der er blevet efterspurgt i debatten her?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Ja, det tror jeg sagtens, og jeg har tilsvarende eksempler fra filmverdenen og fra teaterverdenen.
Jeg har bare ikke lyst til at stå og nævne navne her, heller ikke selv om fru Zenia Stampe virker meget indladende i den henseende, for de pågældende folk har ikke bedt om at blive nævnt fra Folketingets talerstol.
Men det, vi kan aftale, er, at jeg kan kontakte dem og spørge, om de vil videresende deres beretninger til fru Zenia Stampe og andre tvivlere, som måske så kan blive bragt til at tro.
Jo, det er en meget præcis analyse og jo i øvrigt også bakket op af den rapport, vi har fået i dag, hvor der netop på Kunstakademiet tales om, hvordan folk altså i deres krænkelsesbevidsthed har følt sig beføjet til at bede nogle af deres medstuderende om ikke at tale på en bestemt måde eller lave kunst på en bestemt måde.
Det er præcis det uvæsen, vi gerne vil til livs.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Tak for det, formand.
Det Kongelige Danske Kunstakademi er en hæderkronet og historisk institution i dansk kulturliv.
Det stammer helt tilbage fra 1754 og har fra starten haft til formål at skabe fremsynet, nyskabende kunst og kunstnere, og det skal vi sikre at det kan blive ved med, og vi skal sikre ordentlige demokratiske og transparente forhold for de ansatte og de studerende.
Sådan som det fungerer nu, er det i princippet Kulturministeriet og kulturministeren, der har ansvaret for Kunstakademiet, og vi har gang på gang set, at den nuværende ledelsesform ikke fungerer.
Gennem en årrække har vi lagt øre til mange historier, der vidner om dårlig ledelse af institutionen, og her tænker jeg også især på historier om seksuelle krænkelser og magtmisbrug.
Der har tydeligvis eksisteret en dårlig kultur – og det gør der muligvis stadig væk – hvor sager er blevet dysset ned, og hvor der ingen hjælp har været for studerende, eller i hvert fald ikke den rette hjælp.
Derudover har ansatte på Kunstakademiet
også udtrykt stærk utilfredshed med de ledelsesstrukturer, som de er underlagt.
De pointerer, at der mangler klare udmeldinger og gennemsigtighed.
De oplever, at lederskabet har medført stress eller chikane.
Det er meget tydeligt, at der er brug for en substantiel ændring af den måde, som Det Kongelige Danske Kunstakademi drives på.
Vi skal skabe en struktur, som sikrer, at akademiets elever, altså de studerende, og de ansatte høres og kommer til orde.
Vedtagelsen af en bestyrelse ser vi som en begyndende demokratisering af Kunstakademiet, som forhåbentlig også principielt set vil kunne føres videre til de andre kunstneriske uddannelser.
For eleverne vil en sådan struktur sikre, at de høres i de beslutninger, der tages i ledelsen af deres uddannelse, som vi kender det fra andre offentlige uddannelsessteder, og på den måde sørger vi for, at der fokuseres på de problemer, som de oplever med kulturen og studiemiljøet på akademiet.
En anden ledelsesform vil også i højere grad sikre gennemsigtighed for de ansatte, idet de også inddrages i de ledende beslutninger, og det vil skabe bedre sammenhæng mellem ledelsen og de ansatte.
Ministeren har allerede nedsat en arbejdsgruppe, som er i gang med at undersøge, hvordan vi på bedst mulig vis kan implementere en anden og bedre ledelsesstruktur for Det Kongelige Danske Kunstakademi og andre kunstneriske uddannelser.
Det arbejde bakker vi selvfølgelig op om i SF, og vi glæder os til at følge op på det arbejde, når det er afsluttet senere i år.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Jeg har to små spørgsmål.
Det ene er det, som jeg også stillede kulturministeren.
Nu, hvor vi er i gang med at tage debatten om Kunstakademiet, altså hvordan vi kan skabe en god organisation og en klar ledelse og en præcis ansvarsfordeling, skal vi så ikke bruge den anledning til at kigge på alle uddannelserne?
Og igen: Jeg forventer ikke, at ordføreren har læst det udspil, vi er kommet med fra Frie Grønnes side.
Men vores bud er jo at tage den idé op omkring at lave en fælles paraply for alle uddannelserne.
Hvad tænker SF om det?
Henrik Dahl (LA), 2021-03-16:
Men hvis studerende og andre lærere forsøger at presse f.eks. Tal R eller Ferdinand Ahm Krag ud fra Kunstakademiet, kunne det så ikke pege på, at tilhængere af mangfoldighed sjovt nok ofte er modstandere af mangfoldighed, når den er holdningsmæssig?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Ja, der er masser af tilkendegivelser, det har jeg i hvert fald fået.
Det kan godt være, det ville være underligt måske at sende til fru Zenia Stampe, men jeg har i hvert fald fået det fra studerende og forskere på universiteter, hvor man siger, at hvis man har bestemte tilgange til sin forskning, som ikke harmonerer med den etablerede identitetspolitiske, skal vi sige sandhed, og ikke går ind i den retorik eller dogmatik, så bliver man mobbet ud, eller man bliver chikaneret, man får ikke lov til at forske osv.
Det har jeg fået masser af eksempler på inden for kønsforskning, integrationsforskning, sågar også klimaforskning, hvor det, hvis man ikke abonnerer på den ligesom etablerede sandhed, er meget, meget svært at funde sin forskning eller overhovedet få lov til at komme ind på fakulteterne eller institutterne.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Jeg vil også bare gerne spørge til, om ordføreren, hr. Morten Messerschmidt, kunne give nogle konkrete eksempler på den her identitetspolitiske kultur og ikke mindst nogle eksempler på, hvordan den skulle dominere.
For én ting er, at der kan være en ideologi, man ikke bryder sig om – dem har jeg sandelig også mange af, og som jeg også synes er totalitære i deres væsen – men kan ordføreren også give eksempler på, at den sådan set dominerer og majoriserer nogle andre strømninger og ideologier?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
For det første er det jo rart at høre, at hr. Uffe Elbæk er enig med sit tidligere partis ordfører.
Så det er ikke alt, han har forladt, fra tidligere positioner.
Og for det andet er der jo et eller andet med, at man ikke skal sætte ræven til at vogte gæs, og det mener jeg i den forstand, at nu har rektor for Aalborg Universitet jo ansvaret for det, der foregår på Aalborg Universitet, der bl.a. i den offentlige debat har været genstand for kritik.
Så jeg tror, det er meget godt at få et sæt uafhængige øjne på ud over rektors egne.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Jeg synes, det er ret interessant, at flere politikere har været ude at sige, at vores forskningsfrihed er truet på grund af den her identitetspolitiske hærgen, som jeg snakker om.
For det første er jeg fuldstændig enig med ordføreren for Radikale, der spørger: Hvad betyder det rent faktisk, hvad er de konkrete eksempler?
Og kan de konkrete eksempler, man så rent faktisk kan fremvise, bære, at vi diskuterer det her på det her niveau, som vi gør nu?
Der har jeg det bare sådan, når jeg læser rektor for Aarhus Universitets udtalelse, der siger, at der ikke er problemer med forskningsfriheden: Er det så ikke noget med, at vi er ude at gøre et lille problem til et meget stort problem?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Ja, det mener jeg.
Og det er klart, at i den forstand kan man indirekte takke vandalerne , som ødelagde Frederik V-busten, for det er jo dem, der har sat fokus på netop det her problem.
Jeg er ikke sikker på, at vi, hvis ikke den her hærværksepisode havde fundet sted, havde talt om tingene på den her måde.
Sådan er det jo nogle gange: Når man er i et miljø, hvor man føler sig selv selvbestaltet i sin egen sådan ideologiske ophøjethed, så tror man også, at man kan gøre hvad som helst.
Og der gik grænsen altså.
Der fik medierne og jo altså ganske mange politikere øjnene op for, at der måtte være en syg kultur på det her akademi, og det er jo derfor, vi nu har både rapporten og debatten og forhåbentlig så også, hvad enten hr. Uffe Elbæk bakker det op eller ej, får en ny politisk ledelse.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at jeg ser lidt anderledes på det end ordføreren for Dansk Folkeparti, og fair nok med det.
I en bisætning kan jeg sige, at jeg synes, at jeg har været udsat for sådan 20 års identitetspolitisk hærgen fra visse politiske positioner, med hensyn til hvad der definerer danskhed og det at være dansk, og om man har danskhed i hjertet osv. osv. – en meget totalitær tilgang i min optik.
Men fred nu med det.
Når ordføreren diskuterer åndsfrihed og siger, det er et kæmpe problem på Kunstakademiet, har jeg bare lyst til at spørge ordføreren: Ja, der foregår mobning i alle organisationer, ja, der foregår fra tid til anden uheldige måder at snakke med hinanden på på alle arbejdspladser, herunder også uddannelser, men mener ordføreren, at vi står over for et særligt problem på Kunstakademiet, eller hvordan ser ordføreren på det?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Tak for det.
Vi er i Dansk Folkeparti medforslagsstillere på det forslag til vedtagelse, vi diskuterer nu, og er glade for, at debatten falder sammen med, at vi så får rapporten her vedrørende Kunstakademiet, som i vidt omfang kvalificerer den diskussion, vi har haft, og i hvert fald blotlægger en del af den kultur, der gælder på Kunstakademiet.
Jeg deler fuldstændig den socialdemokratiske ordførers opfattelse, altså at den er uønsket.
Det er fuldstændig afgørende på vores kunstuddannelser generelt, at der er et storsind, en tolerance eller et frisind, som gør, at man ikke kan styre sine medstuderendes udtryksformer med hverken mobning eller anden form for chikane, fordi man føler sig krænket.
Det er jo præcis det, som beskrives på side 5, og som har været tilfældet.
Man siger godt nok, at der er tale om afgrænsede episoder, men dog alligevel episoder, hvor enkeltstuderende er blevet krænket og marginaliseret af årsager, der legitimeres gennem identitetspolitiske positioner.
Altså, det, at man kan have en egen politisk holdning, som så gør, at en anden kunstner ikke må udtrykke sin politiske holdning, harmonerer overhovedet ikke med den sådan almindelige forståelse af, hvordan kunsten skal udfolde sig.
Desværre må man jo sige, at den harmonerer meget godt med tidsånden.
Hvis man ser på nogle af de manifestationer, der opleves rundtomkring i samfundet i de her år, så er de jo præget af en høj grad af ensretning og fantasiløshed.
Det er ikke godt nok.
Vi har hørt nok om folk, der har holdninger til kolonitid, slavehandel, racisme osv. i fordømmelsens tegn.
Det er ikke interessant længere.
Det, der er interessant, er selvfølgelig at få nye perspektiver på det liv, vi lever, og på de selvfølgeligheder, som vi tror vi har.
Det er det, som det især er en ledelses opgave at sikre.
Derfor håber jeg, at regeringen snart vil besinde sig på at få sammensat den bestyrelse, som rapporten direkte anbefaler eller i hvert fald giver sin billigelse, og hurtigst muligt få fyldt det ledelsesmæssige vakuum, der er på Kunstakademiet, ud.
Side op og side ned beskrives det her, hvordan der er en decideret udemokratisk, eller man kan nærmest sige totalitær ånd i visse kredse, hvor man altså tror sig bemægtiget til at dominere andre folks syn på kunst og politik, samtidig med at der i udpræget grad er et ønske om selvbestemmelse osv.
Altså, hele den her rapport skriger jo på ledelse.
Derfor må man sige, at den tidligere ledelse unægtelig må sidde tilbage med noget røde ører.
Vi må håbe, at det her forslag hurtigst muligt kan vedtages, og at ministeren derfor kan følge det pålæg, vi håber hun vil få, nemlig om at sørge for, at der kommer en ordentlig ledelse, en ordentlig direktion, og forhåbentlig dermed også egentlig åndsfrihed på Kunstakademiet.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Det er det, jeg beder om, altså noget dokumentation for, at der er tale om en totalitær ideologi, som også dominerer på de her forskellige kulturinstitutioner og uddannelsesinstitutioner.
Kan vi få noget dokumentation for det og ikke bare, at hr. Morten Messerschmidt har fået nogle mails fra nogen – i så fald kunne jeg da godt tænke mig at se nogle af de der mails – altså nogle flere konkrete eksempler og ikke bare noget, man har hørt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Jeg kan jo glæde ordføreren med, at jeg faktisk har skimmet det igennem.
Jeg glæder mig faktisk til at dykke mere ned i det, og jeg kan også godt se, at der er nogle rigtig spændende idéer at arbejde videre med.
Når SF er fortaler for det her forslag, er det jo for at sætte gang i en proces.
Som ordføreren jo også kunne høre jeg sagde lige før, så handler det her i virkeligheden også om en principiel holdning, vi har i SF, til en yderligere demokratisering af de kunstneriske uddannelser og i virkeligheden til at skabe den her bestyrelsesstruktur, så vi jo sikrer, at der er ansatte som repræsentanter i bestyrelsen, og at der også er elevrepræsentanter.
Det er rigtig vigtigt for os, at eleverne også har en formel indgangsvinkel i det ledelsesmæssige arbejde af uddannelserne, som vi i virkeligheden ser så mange andre steder.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Jeg er fuldstændig enig i den ambition, som SF har, faktisk ord til andet, så det glæder jeg mig til at diskutere videre.
Nu har vi haft den diskussion ad flere omgange omkring den her identitetspolitiske hærgen, som man næsten helt billedligt kan se for sig, ikke mindst på Kunstakademiet.
Føler SF's ordfører, at det simpelt hen har fået for meget farvelade, og at højtalerne er blevet skruet for meget op, og at noget, som ikke er så stort et problem, er blevet gjort meget stort?
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Tak for det.
At blande resten af kulturlivet ind i den her debat under den sværeste coronatid nogen sinde synes jeg simpelt hen er upassende.
Jeg synes, det er mangel på respekt, og jeg synes, at det er mangel på at ville tage et ansvar.
Når vi står her i dag og vi har stillet det her beslutningsforslag, er det jo netop på baggrund af, at der var en kriminel hændelse – at man vælger som institutleder at smide en buste i vandet, altså smide vores kulturarv ud.
Og hvis ikke det er et motiv for identitetspolitisk action, ja, så ved jeg snart ikke hvad.
Det her med, at vi ser spøgelser, synes jeg simpelt hen også er mangel på indsigt i, hvad der foregår derude.
Det her handler jo om, at vi netop vil tage et ansvar, og jeg lytter mig til, at det vil ordføreren så ikke.
Ordføreren vil ikke tage det ansvar at være med på det inden sommerferien, så vi kan få fremsat et lovforslag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Jeg har ikke yderligere.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Tak for det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
I SF har vi da aldrig været for fine til at gå sammen om den gode sag, uanset hvilken partifarve der kan være bagved.
Der synes vi altid, at det er sagen, der er vigtigst.
Så det er derfor, at vi er med på den her sag i dag.
I forhold til hvilke identitetsproblematikker der har været, vil jeg sige, at mange af historierne jo er personligt baserede og oplevelsesbaserede.
Jeg vil faktisk undlade, og det har jeg gjort hele processen igennem og også brugt som motivation til det her forslag, at gå ind i det i den personlige bane, fordi det ikke er det, det skal handle om.
Det skal ikke handle om en personlig hetz.
Det skal ikke handle om, at SF mener, at dét er rigtigt, og om oplevelser på den ene måde eller på den anden måde.
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at der er problemer, fordi det er det, der gives udtryk for, og det bliver man nødt til at have gjort op med.
Når man også har en kultur, hvor der bliver fortiet nogle ting; når man har en kultur, hvor man oplever, at man er blevet krænket, så synes jeg, at der er rigtig god grund til at gøre op med det og få sagt, at vi nu skal have lavet en bedre kultur på uddannelsen.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren og Socialistisk Folkeparti er med på det her beslutningsforslag.
Så stor anerkendelse for det!
Det kræver noget mod at stå sammen med alle os andre, tænker jeg, og jeg anerkender mange af de præmisser, som ordføreren har fremført i dag.
Men kunne ordføreren ikke hjælpe mig og måske fru Zenia Stampe med lige at bekræfte og forklare, hvad det er for nogle identitetspolitiske sager, der har været, og som netop også giver anledning til, at vi i dag fremsætter det her beslutningsforslag?