runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
Ja, og jeg synes egentlig, det er en meget vigtig skelnen, som ordføreren foretager her.
Altså, evakueringen af ambassaden og de lokalt ansatte er noget andet end evakueringen af vores styrker.
Det synes jeg tit glipper i debatten.
Men kunne man forestille sig, at man, hvis det her skulle have forløbet lidt mere i god ro og orden, så faktisk skulle have startet evakueringen allerede før sommerferien, da vi havde de første drøftelser, måske i virkeligheden samtidig med Frankrig eller noget tilsvarende?
Har man gjort sig nogle overvejelser om det i regeringen allerede nu?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Jamen jeg kan sige konkret – vi fik jo et billede forelagt i Det Udenrigspolitiske Nævn, som var alvorligt, men jo slet ikke derhenne, at den næststørste og -vigtigste by i Afghanistan var faldet – at da tingene begyndte at varme op, også hen over sommeren, og det tror jeg godt jeg kan sige her fra Folketingets talerstol, kontaktede jeg udenrigsministeren, som ringede tilbage til mig, og vi fik en snak om, om der var behov for at gøre mere i forhold til det billede, vi fik forelagt i Det Udenrigspolitiske Nævn, og det var der på det tidspunkt ikke.
Så gik der, hvad, 14 dages tid eller 3 uger, og så begyndte det virkelig at brase sammen, og så blev vi indkaldt.
Så ja, jeg agerede hen over sommeren, og jeg fik stadig væk ikke at vide, at Jalalabad var faldet, eller at det stod så slemt til, som vores egen styrkechef beskrev allerede i juni måned, og det er jo det, der er det helt afgørende.
Hvis vi havde fået det billede forelagt, tror jeg, alle i Folketinget havde tænkt, at det er nu, vi skal reagere, og ikke først i august måned.
Så vil jeg bare sige ganske kort i forhold til antallet af evakuerede, at det jo intet har med det her at gøre.
Det, jeg sætter fokus på her, er, hvordan så afgørende efterretninger kan være tilgået forsvaret, uden at ministeren kan svare på, om hun har fået det at vide, eller hvorfor vi ikke har fået det at vide i Folketinget.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Det har jo i meget høj grad noget med det her at gøre, hvad Konservative mener, for
når Konservative siger, at de gerne ville have vidst det her tidligere, er spørgsmålet, hvorfor man skulle vide det, hvis man ikke havde tænkt sig at handle på det.
Det er jo det, det handler om.
Altså, jeg syntes jo, det var meget klart, at det var ved at brase sammen, og det var derfor, vi opfordrede til at komme i gang med evakueringerne tidligere.
Jeg vil gerne vide nu: Ville Konservative faktisk gerne have evakueret nogle flere mennesker, end der skete, og vil Konservative i øvrigt bakke op om, at der bliver lavet en ordentlig undersøgelse af Afghanistankrigen, som jo også kommer til at indeholde det her med efterretningsbilledet?
For det ligger jo også på den flade, kan man sige, at det skal vi til at gøre.
Så er det noget, Konservative vil bakke op om?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Helt ærligt er det godt nok ikke nogen særlig kritiske støttepartier, vi har til regeringen.
Vi har bedt om en uvildig undersøgelse af Afghanistankollapset, og hvad gør Enhedslisten, hvad gør SF, og hvad gør Radikale?
I støtter op om regeringens egen undersøgelse af sig selv.
Altså, det kan man jo ikke tage seriøst.
Og så spørger spørgeren, om vi fra Konservatives side ønsker en grundig undersøgelse.
Ja, vi ønsker netop en uvildig undersøgelse og ikke en, hvor regeringen bare undersøger sig selv – helt ærligt.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Jeg skal lige understrege, at KD ikke tilhører regeringens støttepartier på nogen måde.
Tværtimod har vi jo faktisk hr. Marcus Knuths partileder i kikkerten i forhold til at kunne være en særdeles velegnet potentiel statsministerkandidat.
Men jeg er nødt til at sige, at jeg er dødtræt af, at det borgerlige Danmark ikke kan finde ud af at lave andet end kalkunjagt, kalkunjagt, kalkunjagt på regeringens ministre, i stedet for at vi fremlægger nogle politiske visioner.
Det er det billede, der står tilbage.
Jeg tror, at hvis man spørger ude i offentligheden, er det det, der er.
Altså, vi er mange, der ikke var i tvivl om, at situationen var alvorlig i løbet af sommeren.
Og man var det da i hvert fald slet ikke på de sidste forhandlingsmøder.
Om det så var den ene dag eller den anden dag, at tingene faldt, så vidste vi jo, at situationen var alvorlig.
Der vil jeg bare gerne have, at hr. Marcus Knuth vil bekræfte, at hr. Marcus Knuth i hele forløbet op til var meget optaget af, at der skulle foregå sagsbehandling lokalt, at vi ikke skulle have den masseevakuering, at beskyttelsen skulle foregå i nærområdet, og at Konservative i øvrigt ikke ønskede i aftaleteksten, at man forpligtede sig på at tage sine NATO- og EU-kvoter.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Jeg er glad for at høre, at hr. Jens Rohde er oplyst meget tidligere end os andre, på et meget højere niveau end os andre.
Jeg ved ikke, om det har noget at gøre med en forbindelse til højere magter.
Men når vi går tilbage til forsommeren, var det billede, der blev forelagt, jo ikke det billede, der stod i ugerapporterne.
Sådan er det.
Da vi når frem til den 9. august, var det billede, der blev forelagt af Forsvarets Efterretningstjeneste, at Kabul, landets største by, med overvejende sandsynlighed ikke ville falde inden for nærværende år.
Det fik vi ikke at vide.
Åbenbart vidste hr. Jens Rohde, at det var meget grellere end det billede, vi fik den 9. august.
Jeg vidste det i hvert fald ikke.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Det tror jeg såmænd ikke.
Det er så måske, fordi fru Eva Flyvholm har det navn, at hun også har forbindelser til højere magter.
Det er sådan en lidt plat kommentar i stedet for at svare på det spørgsmål, jeg stiller hr. Marcus Knuth.
Er det korrekt, at Det Konservative Folkeparti i hele forløbet op til var stærkt optaget af, at sagsbehandlingerne skulle være individuelle og skulle foregå lokalt, at beskyttelsen skulle ske i nærområderne, og at man fra Konservatives side ikke ønskede, at vi påtog os en forpligtelse i forhold til NATO- og EU-kvoten?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
I forhold til det sidste ligger der en meget klar aftale, som vi var med i.
Og nu kan vi jo se, at vi har evakueret over 1.100 mennesker, tror jeg – siden ordføreren så gerne vil sætte fokus på det.
Og det skete altså med vores opbakning.
Men i forhold til at vide, hvad der var op og ned i det, vil jeg sige, at det billede, vi fik forelagt den 9. august, var det, vi agerede ud fra politisk.
Og så kan det godt være, at hr. Jens Rohde havde en helt anden forståelse af situationen i Afghanistan, som jeg i hvert fald ikke havde.
Jeg agerede ud fra det, som vi fik at vide af landets forsvarsminister, landets udenrigsminister og Forsvarets Efterretningstjeneste, og det var ikke det billede, som Danmarks styrkechef allerede forelagde tilbage i midten af juni.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
Tak for det.
Jeg deler den undren over, at Konservative ikke synes, at det generelle billede, som vi så i medierne og fra organisationers side og andre steder, gav anledning til at evakuere, men at det netop var ugerapporterne, som man manglede for at kunne vurdere det, når nu vi var nogle, som meget tidligt sagde, at vi syntes, at man skulle se at komme ud derfra.
Men hvis vi nu køber præmissen om, at evakueringen i Konservatives øjne faktisk skulle have været sat i gang meget tidligere – vi manglede bare de der ugerapporter, så havde man besluttet sig for det – så vil jeg gerne høre Konservative, om man er enig i, når vi nu taler om evakuering af ambassaden, vores lokalt ansatte, at det så er en beslutning, der reelt ligger hos udenrigsministeren og ikke hos forsvarsministeren.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Jeg er ikke helt sikker på, hvor ordføreren vil hen med det her, men alt andet lige er det jo altså bl.a. de danske soldater på jorden, som trods alt var der frem til midten af juni, som tegner det billede, som går tilbage til efterretningstjenesten, og det billede, som vel at mærke også gik til udenrigsministeren.
Vi har bedt om aktindsigt i de indrapporteringer, der er gået fra ambassaden, fra forsvaret forlod Kabul i midten af juni frem til kollapset i august.
I forhold til udenrigsministeren er de små 8 uger et fuldstændig sort hul, hvor vi ikke ved, hvad ministeren er blevet informeret om.
Men vi ved, at de her ugerapporter, som trods alt blev sendt hjem – nu får ordføreren det til at lyde som en eller anden lille ligegyldig information – af den øverste danske chef i Afghanistan til forsvaret, men som aldrig nåede herind.
Det er jo det, der er så stærkt kritisabelt.
Og jeg synes, helt ærligt, at det er useriøst af regeringens støttepartier at begynde at tale om, hvor mange man skulle have evakueret og det ene og det andet.
Det er jo ikke det, jeg taler om.
Jeg taler om, at Folketinget burde have været informeret allerede i juni måned, og det var Folketinget ikke.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
Det er jo også tilgået udenrigsministeren, som har haft beslutningskompetencen i forhold til at lave den her evakuering, i hvert fald når vi snakker om ambassaden og vores lokalt ansatte.
Så jeg undrer mig en lille smule over, hvorfor man er så forhippet på, at forsvarsministeren skal træde tilbage, i hvert fald hvis det er den sene evakuering, som man i Konservative bekymrer sig om.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Jeg ved ikke, om jeg hører ordføreren korrekt, hvis jeg hører ordføreren sige, at nu mener et af regeringens støttepartier, at udenrigsministeren skal trække sig tilbage.
Det ville da i hvert fald være interessant.
Men alt andet lige blev de her informationer indhentet i forsvarets regi og sendt tilbage fra Kabul af den danske styrkechef til forsvaret.
Så alt andet lige er det der, vi ser pilen pege først.
Men vi er som sagt lige så interesseret i at vide, hvad der har stået i de indberetninger fra den danske ambassade sendt tilbage mellem juni og august – vi har bare ikke fået dem endnu.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Tak for det.
Altså, jeg er enig i, at man kom for sent i gang.
Jeg er også enig i, at det er rigtig, rigtig vigtigt at have et retvisende billede af, hvad der foregår i de lande, hvor Danmark er involveret militært.
Men jeg undrer mig faktisk lidt over noget.
Jeg pegede gennem hele sommeren på, at nu skulle man til at gøre noget.
Jeg syntes, det var meget tydeligt, at tingene var ved at falde fuldstændig fra hinanden i Afghanistan.
Og: Ville Konservative gerne have evakueret flere mennesker, end der allerede blev evakueret?
For det er jo noget af det, jeg synes er rigtig vigtigt at diskutere.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Først vil jeg lige sige, at jeg tror ikke, jeg sagde, at vi har fået fjernet terroren fra Afghanistan.
Det har vi jo desværre ikke, men det var det, der var formålet med at gå ind, og det har også givet nogle resultater i den retning.
Jeg tør faktisk ikke give et bud på, hvorvidt nogen har forsøgt at tegne et bedre billede af sikkerhedsstyrkernes eller det afghanske forsvars tilstand, men jeg må da bare konstatere, at det jo var rystende at se, hvor elendigt det så stod til, da Taleban rykkede frem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-11-30:
Tak for spørgsmålet.
Det der med »ansøgningsbaseret« er jeg helt enig i, og det er også det, vi kommer til at køre videre med fremover, hr. Søren Espersen.
Så det her er jo et spørgsmål om, at man tager nogle ting med sig.
Men det, der er hele essensen af det her, er, at der har været en meget bred erkendelse, også gennem evalueringer, af, at vi ikke nåede bredt nok ud.
Og det der med bare at nå den samme kreds med initiativerne er ikke godt nok, og det lever ikke op til det, der har været den politiske drøftelse bag ved vores nye udviklingspolitiske strategi, hvor vi har et helt kapitel omkring engagement.
Derfor er tiden inde nu – også med baggrund i sådan en stærk strategi, som vi har, med de prioriteringer, der har været foretaget, og med den fokusering, der har været på det – til at sige, at nu skal der nogle nye boller på suppen.
Det er det, der kommer nu – både med puljerne, men også med de nye medier.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Tak, minister.
Der var et enkelt af de spørgsmål, som hr. Alex Ahrendtsen havde bedt mig om at viderebringe, som jeg ikke synes der blev svaret på.
Det var om den forskel, der er, mellem indledningen til lovforslaget, og så det, som er selve evalueringen, hvor der netop, som vi ser det, står to helt forskellige ting.
I indledningen står der, at ordningen er »administrativ tung« , og at de støttede aktiviteter trods højt kvalitetsniveau mangler gennemslagskraft hos en bredere del af befolkningen.
Men hvis man så læser selve evalueringen, står der: »Oplysningsindsatser støttet af Danidas oplysningsbevilling er generelt relevante og af høj kvalitet og viser interessante og nyskabende vinkler på de udfordringer, udviklingslandene står over for.«
Så er det, jeg vil spørge: Hvad ligger til grund for ikke at skele til evalueringens konklusion, som jo tydeligt giver udtryk for, at en ansøgningsbaseret pulje er den bedste måde at sikre kvalitetsoplysning på?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2021-11-30:
Tak for det.
Det er jo sådan et lidt specielt lovforslag i den forstand, at lovforslaget ikke ændrer noget i selve lovteksten.
Omvendt handler det om et rigtig, rigtig vigtigt emne, nemlig vores oplysningsarbejde i forhold til udviklingssamarbejdet.
Men det er selvfølgelig sjældent – jeg har i hvert fald ikke prøvet det før – at vi behandler et lovforslag, hvor der indsættes en paragraf, som affattes »med samme ordlyd som den gældende bestemmelse«.
Men årsagen er jo, som der står i bemærkningerne til forslaget, at man vil »gøre det muligt at ændre bemærkningerne til bestemmelsen med henblik på at nedlægge Danidas oplysningsbevilling og Danidas Oplysningsudvalg«.
Hvorfor er det så, at Danidas oplysningsbevilling og Danidas Oplysningsudvalg skal nedlægges?
Baggrunden er, at der er blevet lavet nogle undersøgelser, der peger på, at selv om meget fungerer godt i oplysningssamarbejdet, så er der også nogle ting, som kan fungere endnu bedre, så vi kan nå bredere ud med oplysningsindsatsen, også til dem, som ikke i forvejen er interesseret i udviklingspolitik, og så vi kan tænke oplysningsaktiviteterne og vores engagementsaktiviteter bedre sammen.
Som det fremgår af bemærkningerne, er det det, der er hele formålet med det her forslag, nemlig lige netop at iværksætte nye former for oplysnings- og engagementsaktiviteter med bred gennemslagskraft og en styrket sammenhæng mellem oplysnings- og engagementsaktiviteterne.
Og det her oplysnings- og engagementsarbejde er bare rigtig vigtigt.
Det er et meget, meget vigtigt grundlag for hele vores udviklingssamarbejde, at befolkningen er oplyst om både behovene og udfordringerne ude i den store verden og i mange af verdens fattigste lande, men selvfølgelig også om den danske indsats i de her lande og om, hvordan Danmark bidrager til at løse nogle af de her udfordringer.
Derfor synes jeg, det er positivt, at der er blevet set på oplysningsarbejdet, og at man med det her forslag lægger op til at nå endnu bredere ud og også få sammentænkt oplysningsarbejdet med engagementsarbejdet.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre, hvis udviklingsordfører desværre er forhindret grundet sit barns sygdom, og sige, at de også bakker op om forslaget.
Christian Juhl (EL), 2021-11-30:
Jeg er en ældre herre, og det er ingen undskyldning, men måske en slags forklaring.
Tak for, at jeg må stille et spørgsmål.
Jeg vil høre, om Socialdemokraternes ordfører ikke synes, det er en god ting at have armslængdeprincippet i behold, når man arbejder med udviklingsbistand og også arbejder med bevilling af penge til enkeltpersoner og organisationer – også når man skal lave et tidsskrift?
Hvorfor skal det være direkte under ministeren i stedet for at være placeret i et udvalg, hvor forskellige interesser kan diskutere det, inden det bliver besluttet?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2021-11-30:
Det med armslængde er et meget, meget vigtigt princip, og sådan som jeg læser dels forslaget, dels nogle af de planer, der er, så styrker det her sådan set armslængden.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår det.
De puljer, der lægges op til, og som skal afløse den her ny oplysningsbevilling til Danida, skal have nogle eksterne puljeforvaltere, som skal administrere dem og modtage ansøgninger til dem.
Og det er jo lige præcis også for at styrke armslængden.
Så ja, armslængde er vigtigt, og det synes jeg også er det, der lægges op til.
Christian Juhl (EL), 2021-11-30:
Det forstår jeg ikke.
Hvis man har et udvalg i forvejen, som skal tage stilling til det, og man så fjerner det og siger, at man skal prøve at se på noget nyt, men at det, indtil man har fundet noget nyt, er ministeren, der bestemmer, så er der jo ikke meget armslængdeprincip i det.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2021-11-30:
Altså, der har været en pulje, som har ligget, som jeg forstår det, i ministeriet, hvor ministeren har udpeget medlemmerne af det oplysningsudvalg, som har taget imod ansøgninger til puljen, som altså har ligget i selve ministeriet.
Nu laver man nogle nye puljer, som kommer til at ligge hos en ekstern puljeforvalter, hvor det ikke bare er ministeren, men også andre, som indstiller medlemmer til det udvalg, som skal tage stilling til ansøgningerne fremadrettet.
Jeg beklager, hvis det bliver lidt teknisk, men hvis man tidligere har haft et udvalg liggende under ministeriet, som nu ligger hos en ekstern bevillingsgiver, så synes jeg da sådan lige umiddelbart, at det taler for, at der vil komme en større armslængde.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-30:
Tak for talen.
Det er jo fint, at man også kan tænke noget nyt ind i formidlingen af udviklingsbistand, men jeg vil gerne høre, om ordføreren kan præcisere lidt, hvad der menes med, at man skal have en bred gennemslagskraft hos befolkningen og bedre sammenhæng mellem oplysning, engagementsaktiviteter og målgruppen.
Hvad er det for en sammenhæng, man vil have mellem oplysning og engagement, hvad er det for et engagement, og hvad er det for nogle målgrupper, man retter sig mod?
Det lyder, som om der er flere kategorier her.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2021-11-30:
Det kan godt være, at vi også skal have ministeren til at svare på nogle af spørgsmålene, men jeg vil gerne give et bud.
Der er lavet nogen undersøgelser og evalueringer af, hvordan oplysningsarbejdet fungerer i dag, og meget fungerer godt.
Men der er også noget, der tyder på, at man ikke er kommet bredt nok ud til nye målgrupper.
For der er måske nogle målgrupper i Danmark, som sådan har en mere naturlig interesse på forhånd i, hvad der sker i forhold til udviklingssamarbejdet, og så er der andre målgrupper, som er sværere at nå.
Måske bliver det lidt karikeret, men jeg vil f.eks. gætte på, at i forhold til undervisningsdelen, som jo også er noget af det, som kommer til at indgå i en ny pulje, er det måske nemmere at nå f.eks. gymnasiale uddannelser end at nå f.eks. erhvervsskoler.
Så det at kunne nå ud til nogle nye målgrupper, som måske er nogle af dem, som ikke i forvejen har en naturlig interesse i udviklingssamarbejde, synes jeg er vigtigt, og det er noget af det, som jeg i hvert fald forstår man forsøger med det her.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-30:
Altså, man bygger på en evaluering tilbage fra 2016, og der var ligesom to ting i den evaluering, man kunne se.
Hvad tænker man man vil gøre nu i forhold til nye former og andet?
Man har jo nedlagt Magasinet 360°.
Hvad er det, man så tænker man vil gøre i stedet for for at være mere effektiv og målrettet?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2021-11-30:
Jamen der er jo forskellige ting i det.
Der vil komme en afløser for Magasinet 360°, som forhåbentlig vil nå længere ud.
Og i forhold til den oplysningsbevilling er der jo i forvejen en engagementspulje, som har kørt, så vidt jeg husker i 2020 og 2021, og det vil man lave om til en oplysnings- og engagementspulje, netop fordi oplysningsarbejdet og det, at folk engagerer sig, hænger sammen; de to ting hænger sammen, så det synes jeg giver udmærket mening.
Så vil der også være, som jeg forstår det, en yderligere pulje, som forkortes GLOBUS, og som er meget målrettet uddannelser og altså studerendes, elevers osv. forståelse for udviklingsproblematikker i ulandene osv., og der er det som sagt også formålet at nå bredere ud, sådan at det ikke kun er målrettet dem, der i forvejen interesserer sig for det.
Karen Ellemann (V), 2021-11-30:
Ligesom den forrige ordfører vil jeg da også starte med at konstatere, at det lidt er en sjov ting at stå ved en førstebehandling af et lovforslag, som rent faktisk ikke specifikt går ind og ændrer paragrafferne, men ændrer i bemærkningerne til paragrafferne, men det skal gøres, og det skal gøres ordentligt, og således har vi nu den her førstebehandling.
Essensen i det her er for mig at se lige præcis den folkelige støtte til og det folkelige engagement i det udviklingsarbejde, som udføres af Danmark med gode danske skattekroner
Danmark er blandt topfem i verden af lande, altså af nationer, der yder mest i udviklingsbistand, og for os ordførere, der er til stede i salen i dag, og for ministeren er det indlysende, at det er vigtigt og er noget, vi grundlæggende støtter.
Der er en meget bred politisk opbakning til Danmarks position på den scene.
Der er mange mandater, der står bag vores udviklingspolitiske strategi.
Det er stort set alle Folketingets partier – på nær to.
Så der er altså en bred politisk opbakning til det udviklingspolitiske arbejde.
Og når vi tager til folkemøder, uanset om det er til folkemødet på Bornholm eller folkemødet i Kenya, oplever vi jo også et stort engagement i forhold til det udviklingspolitiske arbejde.
Men det kan da godt blive bedre, og det er det, der er baggrunden for, at vi justerer på det her.
Til det vil jeg blot signalere, at det ikke er min forventning – om end det reelt er det, der sker med forslaget.
Men fordi vi netop har lavet en udviklingspolitisk strategi, som rigtig mange partier står bag, er det også min forventning, at det er noget, som vi også fremadrettet vil blive orienteret om og også vil kunne brokke os højlydt over, hvis vi ikke mener, at det giver mening i forhold til den vigtige oplysningsindsats og det vigtige oplysningsarbejde om, hvad udviklingsmidlerne bliver brugt til.
Med de bemærkninger er det klart Venstres hensigt at støtte dette lovforslag – eller denne ændring af bemærkningerne, som det reelt er.
Det vil vi støtte, og vi vil støtte det i en forventning om, at vi også i fremtiden får lavet masser af godt oplysningsarbejde om den danske udviklingsbistand.
Og når man tænker på mængden af høringssvar, som kom i høringen her, vidner det jo også lidt om, at de organisationer, som forvalter rigtig mange af midlerne, sådan set også er positivt stemt over for den her justering.
Jeg ved ikke med mine andre ordførerkolleger, om deres indbakker er svulmet over med vrede eller bekymrede mails fra aktører, som gerne så det anderledes, men sådan har det i hvert fald ikke været med min indbakke.
Det tager jeg også som et signal om, at det her formentlig ikke er helt skævt.
Men det vil naturligvis være noget, vi skal følge.
Det er noget, der interesserer os.
Det er vigtigt, at vi prioriterer oplysningsindsatsen, så der vedvarende vil være opbakning til, at Danmark er aktiv på den internationale scene, og at vi i særdeleshed er aktive, når det gælder udviklingsbistand.
Christian Juhl (EL), 2021-11-30:
Nu undrer det mig jo ikke, at Socialdemokraterne og Venstre kunne finde på at blive enige om, at det er rigtig godt, at ministre beslutter mere, end de gør i dag, for de har jo tradition for at sidde i regering.
Men det ændrer jo ikke på, at det er den reelle verden – altså der, hvor et medie kunne gøre gavn, der, hvor rejselegater og oplysningsmidler kunne gøre gavn – vi skal snakke om.
Har hun en aftale med ministeren?
Har hun fået en særlig orientering om det?
For vi er da nogle, der overhovedet ikke har hørt om det her før, selv om vi har stillet adskillige spørgsmål, siden vi lavede strategien om.
Hvad er meningen med lige pludselig at lukke kassen både det ene og det andet sted?