runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2018-10-09:
Tak for det.
Jeg vil da slutte ringen og sige, at vi i Alternativet er glade for, at både Liberal Alliance, Socialdemokratiet og Alternativet er fuldstændig enige om det, der bliver sagt fra talerstolen.
Det er da en fin ring, og jeg vil gerne sætte hænderne på kogepladen, selv om det her ikke er mit ordførerskab, og sige, at jeg tror, at vi egentlig er ret klar til at gå med i forhandlinger.
Det kan ikke omstyrte en regering, men alt andet lige er det da en start.
Jeg har ladet mig fortælle, at der i satspuljeforhandlingerne faktisk var et rigtig godt samarbejde mellem SF's fru Trine Torp og vores egen hr. Torsten Gejl fra Alternativet, der var med til at presse på for de her ting.
Nu var jeg ikke selv i forhandlingslokalet, så det kan være, at der også var mange andre, der pressede på.
Nu er vi i hvert fald der, hvor alle er fuldstændig enige.
Men jeg vil i hvert fald lige sende en tak til SF for det gode samarbejde på det tidspunkt og til de øvrige partier, og tak, fordi vi nu styrker situationen for de anbragte børn og ikke mindst familierne.
Vi har et obs-punkt, som jeg også tror har været drøftet i forhandlingerne, nemlig at vi skal sikre, at processen ikke bliver mere langstrakt end nødvendigt, når nogle beslutninger bliver centraliseret, og de her akutte behov, der kan være, må vi ikke komme til at udsætte, selv om vi nu har lavet den her nye aftale, hvor der måske kan være nogle bureaukratiske ting, der kunne være barrierer, som jeg forstår det.
Men det er et obs-punkt, som flere har nævnt i forhandlingerne, og det er vi også enige i.
Men alt i alt er vi meget, meget tilfredse med aftalen og bakker op om den.
Karina Adsbøl (DF), 2018-10-09:
Tak for det.
Nu er det jo rigtig godt, at der blev nævnt skolegang, altså at man også skal tænke på skolegangen.
Men noget andet, man skal tænke på, er selvfølgelig tiden efter skolegangen, og når anbringelsen ophører, når barnet bliver 18 år.
Der ser vi desværre også, at mange anbragte børn ikke kommer videre i forhold til at få en uddannelse.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren vil sikre, at kommunerne dér, hvor der er behov, også følger op med et efterværn for at sikre de penge, man egentlig har investeret i en anbringelse.
Mange siger, når man snakker med dem, at de ikke kan forstå, at man ikke sikrer, at børn og unge får et efterværn, når de har behov for det.
For man har investeret så mange penge i en anbringelse, og så slipper man dem, når de bliver 18 år.
Så måske kunne ministeren lige løfte sløret for sine tanker i forhold til det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-09:
Jeg ville egentlig være ret bekymret, hvis jeg var socialministeren, eftersom der i dag i den her debat har udkrystalliseret sig et flertal, som vil noget andet end det, regeringen gerne vil.
Der er faktisk et flertal i Folketinget, som gerne vil en større forandring på det her område.
De her ting fik vi lavet sidste år i forbindelse med satspuljeforliget, og så er der kommet nogle små forslag og nogle forslag til små justeringer fra regeringens side, men et flertal i Folketinget ønsker faktisk en større forandring på det her område – jo ikke mindst fordi vi alle sammen er bekendt med, at hvert fjerde barn, som har været anbragt, forsøger at begå selvmord, og at det kun er omkring halvdelen af børnene, der får en folkeskoleeksamen.
Bekymrer det egentlig ikke ministeren, at man på anbringelsesområdet som regering sidder med et flertal imod sig i Folketingssalen?
Og kunne det ikke anspore til, at man som regering sagde: Okay, der er åbenlyst et problem og noget, der skal forandres?
Det er ikke så meget i forhold til ens egen evne til at bevare regeringsmagten, men man skulle måske snarere tænke på de børn, det drejer sig om.
Det er mig faktisk ubegribeligt, at regeringen ikke går en lille smule hårdere til værks, særlig når der er et flertal i Folketinget, som siger: Ja, vi vil utrolig gerne.
Hvad er det, der forhindrer regeringen i at gå længere end det, regeringen har lagt op til?
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Så jeg vil egentlig bare sige, at jeg synes, at vi står ganske, ganske stærkt.
Det er mange, mange år siden, at man har arbejdet så intensivt med anbringelsesområdet, som man har gjort inden for de seneste par år.
Derfor ser jeg også frem til de kommende forhandlinger.
Vi er allerede nu godt i gang med socialtilsynet, og med hensyn til satspuljeaftalen er jeg fuldstændig overbevist om, at vi kommer til at finde hinanden.
På nogle punkter tror jeg at man må konstatere, at der godt kan være en ideologisk uenighed på tværs af salen, men grundlæggende oplever jeg egentlig, at der er et ønske om at ville lave nogle ændringer til gavn for de børn, som er udsatte, i og med at en del af dem er anbragte.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-09:
Jeg begriber bare ikke, hvorfor man vælger at gå med museskridt.
Det er da meget fint.
Jeg har da ikke noget imod museskridt på alle mulige områder, men når der er brug for elefantskridt, og når der tilmed er et flertal i Folketinget, der gerne vil det, så forstår jeg ikke, hvorfor regeringen ikke lægger op til en reform.
Det lyder nærmest på ministeren, som om det skulle være første gang, og at vi lige har opdaget, at der er et problem.
Sådan er det jo ikke.
Vi fik faktisk skrevet ind i sidste års satspuljeaftale – altså i forbindelse med at vi lavede lige præcis det, vi behandler i dag – at vi skulle videreføre drøftelserne.
Der vælger regeringen så at tage museskridt, selv om et flertal i Folketinget opfordrer til, at der bliver lavet en decideret reform.
Vi kan jo godt tage lovgivningen ned i Folketingssalen og stemme det igennem uden om regeringen.
Det kan vi jo godt.
Min erfaring er efter at have været herinde i utrolig mange år, at det gennemarbejdede stykke arbejde, som man kan lave, når man har statsapparatet i ryggen, er det bedste.
Og jeg begriber ikke, hvad der forhindrer regeringen i at komme med et udspil, der gør, at vi kan gøre det her, så det er gennemarbejdet og ordentligt for en af de allermest udsatte grupper i Danmark.
Så bare igen: Hvorfor de her museskridt, når vi nu gerne vil tage nogle, der er lidt større?
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Jeg synes ikke, der er tale om museskridt.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at der er ganske god brug for et fælles fodslag.
Det oplever jeg egentlig også at der er.
Vi har leveret gennem lovforslag, og vi har leveret gennem en række drøftelser, som vi har haft.
Jeg har hele tiden sagt: Byd ind med forslag.
Nu kommer vi jo så til at skulle diskutere det.
Vi er ikke engang begyndt, for forhandlingerne er ikke startet.
Forhandlingerne starter lige om lidt, og så håber jeg jo, at partierne spiller ind med de ønsker, som de synes er væsentlige.
Vi har allerede nu hørt fra De Radikale og fra en række andre partier.
Dansk Folkeparti har også meldt ud.
Det er rigtig, rigtig godt.
Så jeg vil egentlig bare mane til lidt besindighed og sige: Vi er et rigtig, rigtig godt sted.
Vi kan selvfølgelig gøre det bedre.
Det kommer vi også til, og vi kommer også til at gøre det i fællesskab.
Det håber jeg at der er fælles fodslag om.
Karina Adsbøl (DF), 2018-10-09:
Tak, og tak for ministerens tale.
Jeg vil egentlig godt spørge ind til det, ministeren sagde, om, at der ikke kommer en revisionsbestemmelse, at det er der ikke i lovgivningen.
Jeg vil godt spørge, om vi ikke kan få en eller anden sikkerhed for, at der bliver fulgt op på den lovgivning, vi laver.
Vi har tit og ofte set, at den lovgivning, vi laver herinde i Folketinget, i praksis ikke altid bliver implementeret efter hensigten.
Så det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg jo synes, det er dybt ulykkeligt, at der stadig væk ikke er kommet en løsning, selv om vi har diskuteret vederlagsproblematikken i rigtig mange år nu.
Det er først nu, regeringen og KL ligesom er gået i gang med en analyse på området – eller hvad det er, de skal iværksætte – og det synes jeg er ret problematisk, for i mellemtiden er der faktisk børn, der er blevet taget som gidsler i en eller anden lønforhandling, hvor plejeforældre har fået at vide, at hvis de ikke går ned i løn, kan kommunen fjerne deres plejebørn.
Så hvad er årsagen til, at man først har sat vederlagsproblematikken på dagsordenen nu?
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
I forhold til det første spørgsmål vil jeg sige, at det er jeg sådan set åben over for.
Lad os tage det i udvalgsarbejdet, altså hvordan vi kan sikre en hensigtsmæssig opfølgning.
Det erklærer jeg mig åben over for.
I forhold til vederlag vil jeg sige, at det jo er en aftale, der bliver indgået mellem plejefamilie og kommune, og det vil en vederlagsmodel sådan set ikke ændre på.
Det, der ville være rigtig godt, var, hvis KL besluttede sig for at anbefale en vederlagsmodel, altså en aflønningsmodel, måske lidt i retning af det, man har set i Aarhus, hvor man har den såkaldte gennemsnitsmodel – som jeg tror i højere grad vil være med til at reducere konflikter, således at man ikke skal høre påstanden om, at det kan betale sig at spekulere i at gøre et barn dårligere.
Der er ingen, hverken familier, børn eller kommuner, der kan holde til, at den diskussion får lov til at ligge og simre i overfladen.
Henrik Brodersen (DF), 2018-10-09:
Nu ligger Grønland jo nu engang, hvor Grønland ligger, og Grønland er tæt nabo til både USA og Canada, og i og med at USA er vores allierede, er det jo oplagt, at de er en del af det.
De løser mange opgaver for os med overvågning og andet, og derfor synes jeg, at amerikanerne på alle mulige måder er en helt naturlig del af det og har jo også på alle mulige måder været et skjold for den grønlandske befolkning i mange år.
Så har der selvfølgelig været masser af eksempler på, at de har været lidt lemfældige med miljøet osv. osv., men jeg synes, at amerikanerne absolut må være at foretrække fremfor nogen af de andre, der er blevet nævnt.
Karin Gaardsted (S), 2018-10-09:
Tak, formand.
Nogle gange kan det gå så stærkt, at det ikke engang er nok at tage benene på nakken.
Lovforslaget her handler om elektronisk fakturering i forbindelse med offentligt udbud.
Der er tale om implementering af et EU-direktiv, der også omtales som e-faktureringsdirektivet.
Med lovforslaget stilles der nu krav om, at offentlige myndigheder, indkøbscentraler og andre enheder, der kan afgive ordrer, skal kunne modtage og behandle elektroniske fakturaer.
Direktivet anviser nogle fælles europæiske standarder for disse fakturaer.
Lovforslaget forpligter ikke private virksomheder, idet de fortsat vil kunne anvende de eksisterende standarder.
Der er et ønske om, at anvendelsen af elektroniske fakturaer skal øges, og ikke mindst er der en stor forventning om, at lovforslaget vil lette arbejdet for virksomheder, der opererer i flere EU-lande og har meget handel på tværs af EU grænser, da de jo nu fremover vil kunne benytte samme e-faktureringsstandard i hele EU.
Socialdemokratiet kan tilslutte sig lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-10-09:
Tak, hr. formand.
Dette lovforslag er jo et, der som sagt er fremsat af erhvervsministeren.
Formålet med lovforslaget er jo i hvert fald i henhold til ministerens skriftlige fremsættelse, og det skal nok passe, at vi skal øge brugen af elektronisk fakturering i de forskellige sammensætninger, hvor der er en dansk virksomhed, som eksempelvis vinder en ordre over for en statslig virksomhed.
Med andre ord skal det blive nemmere at være virksomhed, og der skal være mindre bureaukrati.
Det skal give en mere effektiv proces, og det skal også give nogle lavere transaktionsomkostninger.
Der er, sådan som fru Karin Gaardsted jo sagde, tale om et EU-direktiv.
Jeg er ikke særlig glad for EU i det hele taget, men det er jo altså sådan, at når der en sjælden gang findes et direktiv, som kan være til fordel både for danske forbrugere og danske virksomheder, så stemmer vi selvfølgelig også for det i Dansk Folkeparti, så vi kan støtte lovforslaget.
René Gade (ALT), 2018-10-09:
Tak for det.
Vi i Alternativet er også positive over for forslaget.
Vi vil gerne understøtte beskyttelsen af varemærker – ikke mindst på europæisk plan.
Jeg er lidt mindre sikker på, hvor direktivnært det er.
Min ordførerkollega, der var her lige før, sagde, at det var direktivnært.
Vi er også trygge ved det indtil videre, men der er et par ting, vi lige skal have undersøgt.
Som altid, når man også er it-ordfører, er det der med varemærker lidt interessant at kigge nærmere på.
Men vi er altså entydigt for, som det ser ud lige nu, lovforslaget.
Men vi er for indtil videre.
Ida Auken (RV), 2018-10-09:
Hvis nogle har rejst rundt i verden – det kan der jo være nogle der har – så er de måske stødt på det meget berømte tøjmærke Dolce & Banana eller købt is i isbutikken Haagen Booez, eller nogle har måske købt legetøj som den meget berømte PolyStation til deres børn – man kan spille alle mulige spil på den.
Man kunne også have købt kaffe hos BuckStar Coffee eller StarFucks Coffee – beklager – eller hvis man er til det frække, kan det være, at man har været inde i en af de her butikker med de små kaniner, også kendt som PaperBoy's Store.
Alt det her er eksempler på varemærker, hvor man godt kan se, når man står udenfor og kigger, at det nok er Kentucky Fried Chicken, de lægger sig op ad her.
Jeg tror, at McDonald's nok også har oplevet deres varemærke lånt ud til samtlige typer mærkelig mad alle steder i verden.
Og det er klart, at vi kan diskutere varemærker herfra og til den anden ende, men det giver altså rigtig god mening i den verden, vi lever i i dag, at vi også beskytter varemærkerne, og at vi også gør det på europæisk plan, så vi står stærkere sammen.
For det er jo nu engang stærkere, at EU står samlet mod de større spillere på det her område.
Så selv om jeg er sikker på, at Dolce & Banana laver noget rigtig lækkert tøj og isen hos Haagen Booez smager godt – jeg er lidt mere usikker på, om StarFucks Coffee smager rigtig godt – så er det jo altså en god idé at passe på varemærkerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-09:
Lovforslaget skal jo implementere et EU-direktiv, men går også længere end det, der er i direktivet.
Der er nogle yderligere ændringer af det, der følger, rent tekstnært.
Men som min kollega fra Alternativet også var lidt inde på, er det her med varemærker jo et tveægget sværd, hvis man kan sige det sådan, for på den ene side skal folk selvfølgelig have retten til deres egne produkter, til de ting, de har produceret, som de har fremskaffet via forskning, og hvad det nu kan være.
På den anden side ser vi jo også mange eksempler på, at det bliver brugt af dem, der anlægger sag, til at hive mindre virksomheder i retten i årevis i forskellige juridiske slagsmål, som kan være rimelige, men nogle gange også urimelige.
Så vi har brug for noget mere tid til at få kigget på, om det her lovforslag trækker det i den ene eller den anden retning, og derfor kan vi ikke redegøre for vores stilling i dag.
Det vil vi gøre ved tredjebehandlingen.
Jeg skulle også hilse fra Enhedslisten og sige, at de har det på samme måde, så de vil også redegøre for deres stilling ved tredjebehandlingen.
Anders Johansson (KF), 2018-10-09:
Tak for det.
Forslaget har til formål at modernisere reguleringen af varemærker og harmonisere nationale varemærkesystemer og EU-varemærkesystemet, og så udmønter det EU-direktivet, som nævnt af flere af de foregående ordførere.
Ændringerne skal bl.a. sikre et effektivt og brugervenligt registreringssystem, som er tilpasset brugernes behov og den teknologiske udvikling.
Fremover vil der f.eks. ikke blive stillet krav om, at varemærket skal kunne gengives grafisk for at kunne blive registreret, ligesom der også vil blive indført regler, som generelt understøtter digital kommission.
Det Konservative Folkeparti støtter ændringerne af varemærkeloven.
Vi mener, der er behov for, at reglerne moderniseres og tilpasses den digitale kommunikation, som er helt central for udviklingen i dag.
Det kan ikke nytte noget, at vi i de offentlige registreringssystemer stiller nogle utidssvarende krav til virksomhederne.
Af høringssvarene fremgår det også, at der er stor opbakning til denne tiltrængte modernisering af loven.
Vi skal naturligvis tilpasse systemerne efter virksomhedernes behov, så systemerne understøtter lavere omkostninger, mere effektivitet og øget produktivitet.
Det ser vi selvfølgelig også positivt på i Det Konservative Folkeparti.
Vi kan selvfølgelig bakke lovforslaget op.
Nick Hækkerup (S), 2018-10-09:
Tak for det.
Det være sig inden for sejlads, inden for fiskeri, inden for udnyttelse af naturressourcer, turisme osv.
Ambitionen har været – heldigvis på tværs af ikke bare Folketinget, men også på tværs af de lande, der geografisk ligger oppe i det arktiske område – at Arktis skal blive ved med at være et lavspændingsområde, hvor de konflikter, der er, bliver løst på fredelig vis.
Den fremlagte redegørelse beskriver faktisk på udmærket vis det internationale samarbejde, der finder sted om Arktis, og de forskellige områder, som der samarbejdes om.
Jeg tror, at den eneste substantielle tilføjelse, som jeg vil komme med i dag på vegne af Socialdemokratiet, er, at der faktisk er grund til at være bekymret for den tendens til stigende spænding i Arktis, som vokser frem i de her år.
Lad mig nævne et par af de store aktører – først kineserne.
I januar i år offentliggjorde Kina deres første Arktisstrategi, hvor det slås fast, at Arktis efter kinesernes opfattelse ikke kan ses som en afgrænset region, og at det ikke er op til de arktiske stater at fastsætte regler og normer for området.
Kina har også en rolle at spille, siger de selv, når det kommer til forskning, sejlads, udvinding af ressourcer, fiskeri, udlægning af kabler og rørledninger osv.
Det er – set i forhold til hvordan tonerne har været tidligere – helt nyt og meget mere offensivt fra kinesisk side.
En af de andre store aktører, russerne, har over de seneste år åbnet, eller er i øjeblikket i gang med at planlægge at åbne, genåbne eller udvide op mod ti arktiske militærbaser fra den kolde krigs tid.
Seneste på øen Alexander i øgruppen Franz Josef Land, hvor der er opført en 14.000 m2 stor bygning, og hvor der planlægges en 2.500 m lang asfaltlandingsbane, som giver mulighed for at beflyve området med både kamp- og transportfly året rundt.
Endelig er der selvfølgelig amerikanerne, hvor vi i forlængelse af Danmarks arbejde med at undgå kinesisk finansiering af nye lufthavne på Grønland oplevede, at det amerikanske forsvarsministerium – måske lidt overraskende – kom på banen og meddelte sig parat til at analysere det og muligvis investere i grønlandske lufthavne.
Alt det siger jeg, fordi det illustrerer det, som der sker i det arktiske område i øjeblikket, nemlig at nogle af de store aktører tager skridt, som risikerer at øge spændingen.
Nu er det her jo en redegørelse, og vi skal ikke lave nogen tekster og ikke stemme om noget.
Men jeg synes, der er grund til at opfordre regeringen til at have et særligt fokus på det i forbindelse med næste års redegørelse.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Den tidligere ordfører nævnte meget klart og tydeligt, at der er risiko for spændinger på vej i det arktiske område, eftersom der er større og større interesse for Arktis og dets muligheder, og ordføreren siger også, at der er en del lande, som udviser stor interesse for at tjene penge i området i fremtiden på grund af de muligheder, der er.
Men i selve rapporten fra udenrigsministeren bliver kineserne ikke nævnt med et eneste ord, på trods af at vi ved, at kineserne i de tidligere debatter, vi har haft her om rigsfællesskabet, men også debatter om Arktis, har fyldt rigtig, rigtig meget, som vi har hørt det fra andre ordføreres side.
Hvad mener ordføreren om det, og hvad mener ordføreren det skyldes?
Henrik Brodersen (DF), 2018-10-09:
At kineserne er interesseret i netop det arktiske, er jo ikke nogen hemmelighed, og det er fuldt forståeligt.
Hver gang man i Kina og Japan skal sælge varer i Europa, vil man kunne spare 40 pct. af transporten ved at sejle nordom i stedet for sydom, så det giver helt indlysende en interesse i det, der foregår i området.
At kineserne så på mange andre måder er begyndt at spille med musklerne og i særdeleshed sprede deres penge ud over hele verden, er jo heller ikke nogen hemmelighed, og det er muligvis en af årsagerne til, at de også nu aktivt går ind og siger, at de føler sig som en naturlig del af Arktis.
Det synspunkt deler jeg på ingen måde.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til amerikanernes interesse i at medfinansiere lufthavnsbyggerierne i Grønland.
Hver gang der har været andre lande, som har udvist større interesse i Grønland og vil være med til at finansiere større projekter i Grønland, har Udenrigsministeriet altid været ude at sige, at der er et udenrigs- og sikkerhedspolitisk spørgsmål, der spiller en rolle her.
Det er der jo også i den her sammenhæng, hvor amerikanerne udviser interesse direkte på det militære område.
Hvad ser Dansk Folkeparti som udenrigs- og sikkerhedspolitisk aspekt i den her sag, som Danmark bør være opmærksom på?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-10-09:
Tak for det.
Forslaget skal nærme det danske varemærkesystem til EU-varemærkesystemet.
Og det er klart, at en velfungerende og effektiv beskyttelse af varemærker må foregå på et internationalt niveau.
Danske designere ville eksempelvis være umådelig dårligt tjent med, at man kun kunne beskytte sit varemærke i Danmark, eller at varemærkesystemerne er så forskellige, at det er besværligt og dyrt at håndhæve sine rettigheder.
Man kan bemærke, at implementeringen er direktivnær, at høringssvarene grundlæggende er positive, og at ministeriet har lyttet til ønsker om præciseringer m.v.
Det er en rigtig god lovproces, og Liberal Alliance støtter forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-10-09:
Formålet med det her lovforslag er at øge brugen af elektronisk fakturering på tværs af EU-medlemslandene.
I Liberal Alliance hilser vi forslaget velkommen.
Det er positivt, at man vil standardisere faktureringen i EU's indre marked.
Det vil skabe bedre konkurrence og en øget tilgængelighed ved offentlige udbud samt skabe mere effektive processer og reducere transaktionsomkostningerne.
Det er altid enormt positivt, når vi fra politisk hold kan være med til at lette arbejdet for både det private erhvervsliv og for det offentlige.
Det er i bund og grund det, vi gør med det her lovforslag, hvor vi fremmer og letter den frie handel i EU.
Det er lige netop på et punkt som dette, at et tæt europæisk samarbejde med nogle fælles standarder giver rigtig god mening.
Ordningen er frivillig for det private erhvervsliv.
Liberal Alliance støtter forslaget.
René Gade (ALT), 2018-10-09:
Vi bakker også op om forslaget.
Det er jo en implementering af flere forskellige ting, et direktiv, og når det kommer til direktiver på europæisk plan, er det meget, meget sjældent, at vi i Alternativet ikke bakker op.
Og vi drøftede lige på vores gruppemøde her tidligere i dag, hvad vi egentlig gør, hvis der er noget, der strider mod f.eks. EU-retten.
Jamen, indtil videre kan jeg ikke huske, at jeg har stået på talerstolen og haft et lovforslag, der havde et gøre med et fælleseuropæisk initiativ, hvor vi ikke bakkede op.
Og det gør vi også nu.
Det er godt, at vi kan få standardiserede ordninger, når vi handler på tværs af grænserne.
Og det eneste, jeg kunne ønske der stod noget om, var bæredygtighedselementer, så vi også havde det med i udbudsfasen.
Det handler der her ikke om, men det grønne element vil jeg næsten altid forsøge at få ind, ligesom jeg gerne vil tale højt om, at EU er godt for os.
Og hvis der er nogle elementer her, hvor man kunne sige: Hvad med de helt små forretningsdrivende – er der nogen af dem, der så ikke kan lave udbud, når det foregår på den her elektroniske måde?
Det kan være, at vi må skubbe på fra offentligt hold og hjælpe til, hvis vi altså finder ud, at der er problemer der.
For det skal selvfølgelig være noget, som det er alle forundt at byde ind på.
Men i udgangspunktet er vi entydigt positive over for det her.