runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Tak for det.
Tak – trods alt – til Venstres formand og gruppeformand for at stille gruppen fri, så de ni hædersmænd og -kvinder, som stemmer imod en rigsretssag, kan få lov til at komme til orde.
Den øvrige del af Venstres gruppe, som gruppeformanden på talerstolen jo også repræsenterer, bliver jeg nødt til at spørge: Er det den del af Venstres folketingsgruppes holdning, at man fremover skal bruge retssager og rigsretssager som en renselsesproces, altså at man siger: Vi formoder egentlig, at vi har at gøre med en uskyldig person, men for en sikkerheds skyld hiver vi vedkommende på anklagebænken?
Er det sådan, man fremover vil have det i den del af Venstres folketingsgruppe, som er for en rigsretssag?
Karsten Lauritzen (V), 2021-01-28:
Jeg forstår godt hr. Morten Messerschmidts motivation for at stille spørgsmålet, men det er jo en af de ting, som en rigsret skal tage stilling til, og af respekt for den rigsret vil jeg ikke gå ind i det spørgsmål.
Det er jo også et afgørende spørgsmål i forlængelse af den sag, der handler om statsministerens uhjemlede ordre til at aflive mink, hvad man må sige på et pressemøde eller ikke må sige.
Så jeg tror, at der er nogen med større juridisk kompetence end mig, der skal tage stilling til det spørgsmål.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-28:
Tak, formand.
Det centrale i den her sag, der er døbt Instrukskommissionen, er jo: Hvad er instruksen, der blev givet?
Nu har ordføreren jo selv en lang erfaring som minister.
Jeg har været inde på Skatteministeriets hjemmeside, og der kan man finde pressemeddelelser, som ordføreren har udsendt i sin egenskab af skatteminister.
Der vil jeg bare gerne spørge, om de pressemeddelelser, ordføreren som skatteminister udsendte, af ordføreren blev betragtet som instrukser?
Altså, er det sådan, at landets revisionsselskaber, advokatfirmaer osv., og borgere for den sags skyld, når de skulle tilrettelægge deres skatteforhold, kiggede i pressemeddelelsen fra hr. Karsten Lauritzen, eller kunne det være de forudgående retsakter, cirkulærer osv., som man måske forestillede sig at folk kiggede i?
Hvordan opfattede hr. Karsten Lauritzen i sin tid som minister sine instrukser: Var det pressemeddelelsen eller det, der gik forud for den?
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Jeg tror ikke, at jeg vil ikke foruddiskontere, hvad den her granskningskommission, som jo ikke er nedsat endnu, kommer frem til.
Altså, vi har jo ikke haft noget problem med den kommission.
Vi har selv været med til at støtte den, og det er, fordi vi ikke mener, at der på den måde er noget at komme efter.
Der er blevet begået nogle beklagelige fejl i det forløb, og de er lagt frem.
Man havde selv fundet dem, og så snart de blev lagt frem, rettede man også op på dem.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Men det er bare, fordi fru Inger Støjberg og Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti jo har forsøgt at gøre den her sag om en ulovlig instruks til en sag, om man politisk er for eller imod barnebrude.
Der er Socialdemokratiets svar meget klart: Det er ikke det, det handler om, for vi er alle sammen imod barnebrude; det handler om, at der er en lov, der er overtrådt.
Så vil jeg høre: Hvis kommissionen, der skal undersøge statsministerens minkskandale, når frem til lige så klare konklusioner, vil Socialdemokratiet så også dér sige: Nej, det handler faktisk ikke om folkesundhed, som regeringen tidligere har sagt; det handler faktisk om, hvorvidt loven er overtrådt eller ej?
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Vi er ikke nervøse for den kommission, der kommer.
Vi har selv været med til at støtte den – modsat det forløb, vi har været igennem.
En af årsagerne til, at vi står her, er jo, at det ikke kunne lade sig gøre at få det her blotlagt til trods for Ombudsmanden, og til trods for at der har været afsagt en dom i byretten osv.
Det har jo så ført til det forløb, hvor vi har haft en kommission og nu en vurdering.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-28:
Tak for det.
Men jeg vil bare sige, at det jo er folketingsmedlemmer, der er den øverste anklagemyndighed i den her sag, og det er jo også sådan, at hver enkelt, som jeg siger, skal tage stilling og kun kan have en mistanke.
Der er jo ikke begået lovbrud.
Som ordføreren siger, er der mistanke om lovbrud.
Det er den sag, der skal gås videre med.
Men så vil jeg bare have konkluderet her fra Folketingets talerstol, at den rigsretssag jo ikke er med til at rense eller ikke rense fru Inger Støjberg.
Det er jo slet ikke der, vi er.
For jeg synes, at meget af det, der er sagt i den her sag, er forkert, og der tror jeg på, at den socialdemokratiske ordfører, som har siddet som formand for alt det her, er bedre vidende, og der vil jeg bare lige have en konklusion på, hvad ordføreren egentlig mener.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet.
Hvis det er et spørgsmål om, at man indleder en rigsret for at give fru Inger Støjberg muligheden for at blive renset, så vil jeg gerne bekræfte, at det jo ikke er det, man gør.
Man indleder ikke en rigsretssag, medmindre der er en klar formodning om dom.
Så det at føre en straffesag i Danmark eller det at etablere en rigsretssag er altså ikke et projekt, man laver for at give en mulighed for at blive renset.
Så vil jeg også meget gerne slå fast, at det ikke er op til os at afgøre, om fru Inger Støjberg er skyldig eller ej i de anklager, der er rejst.
Det er op til os at afgøre, om der er grundlag for at rejse en tiltale.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-28:
Det er rigtigt, men jeg har da bare bemærket, at Venstres formand har været ude at sige, at det her egentlig bliver gjort for at rense fru Inger Støjberg.
Det er så ikke det, det handler om; det tror jeg er klart nu.
Så vil jeg bare godt komme tilbage til det svar, som ordføreren ikke gav omkring Christianiabesøget.
Hvordan kan det egentlig være, at hr. Morten Bødskov bare sådan kunne slippe fri?
Ja, han trådte tilbage, men det var under tvang.
Det var ikke noget, han gjorde frivilligt; det var det bestemt ikke.
Så røg han direkte ind i den socialdemokratiske gruppebestyrelse, og i dag sidder han som minister.
Fantastisk!
Det synes jeg faktisk det er, når man sammenligner det med den her sag.
Mette Thiesen (NB), 2021-01-28:
Tusind tak.
Jeg vil følge lidt op på den argumentation, som ordføreren havde i forbindelse med svaret på fru Pernille Vermunds spørgsmål lige før.
Hvis man skal bruge den argumentation, som ordføreren bruger, synes jeg, vi skal forestille os, at ordføreren kommer gående nede ved en havn, hvor der står, at alt udspring og al badning er forbudt, og så falder der et barn i havnen.
Ville ordføreren så også lade være at springe i og redde det her barn fra at drukne – ja eller nej?
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Nej, jeg ville da håbe, at jeg havde modet til at springe i.
Mette Thiesen (NB), 2021-01-28:
Jamen det er jeg da et eller andet sted glad for at høre, for det er jo lige præcis den argumentation, ordføreren bruger her.
Fru Pernille Vermund kommer med et meget konkret eksempel på en helt ung pige, som skal bo med en voksen mand på det her asylcenter, og det er først, da den tidligere udlændingeminister går ind i det, at de bliver adskilt.
Så ordføreren siger klart og tydeligt, at selv om alt udspring er forbudt, selv om badning er forbudt, selv om man ikke må hoppe ned i den her havn, så ville ordføreren gøre det for at redde det her barn.
Så hænger det bare ikke sammen med den argumentation, ordføreren brugte over for fru Pernille Vermund lige før.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Nej, jeg er ikke enig i, at det er et godt billede eller en god sammenligning.
Man kan sige, at det at stoppe en ulykke eller forhindre nogen i at drukne, jo er noget, man gør.
Og hvis man skulle følge det billede i forhold til at blive opmærksom på, at den praksis er ulovlig, stopper man den så, eller lader man den fortsætte?
Og det er jo en del af det, der er grundlaget i den vurdering, der ligger her.
Men jeg er sådan set ikke enig i, at det billede holder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Det ser vi grundlæggende ens på, og så synes jeg også, det hører med i billedet, at man jo vælger at træffe den beslutning omkring nedsættelsen af en rigsret, før man også har det fulde billede.
Det hører med til historien, at den del af kommissionens undersøgelse, der handler om embedsmændenes rolle, får man først på et senere tidspunkt.
Det er lidt paradoksalt, at man på den måde vælger at skride til handling allerede nu, og det tyder også på, at det i hvert fald for nogles vedkommende handler om noget andet end bare det, man påstår: lighed for loven og kold jura osv. osv.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-28:
Jeg kan jo ikke lade være med at spørge min egen partifælle om det der med at tage fejl.
Altså, nu synes hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille, at man bare skal erkende, at man tager fejl.
Det har jeg jo hørt på, jeg ved ikke hvor mange gange her det sidste stykke tid i Folketinget: Jeg har taget fejl, jeg har taget fejl, undskyld, og jeg ved ikke hvad.
Det synes jeg i hvert fald.
Man kan kun være glad, når folk siger, at de tager fejl, men hvis ikke man tager fejl, skal man jo ikke sige det.
Jeg vil bare høre, om ikke vi har samme opfattelse.
Det går jeg ud fra vi har.
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Det er selvfølgelig ikke så tit, det sker.
Samtidig må man bare sige, at det jo er det, der er sket i den her situation.
Der blev jo handlet ulovligt, og nu skal vi så finde ud af, om ministeren gjorde det bevidst eller ubevidst, altså om hun vidste, at hun handlede ulovligt.
Det er jo det, hele sagen drejer sig om.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Vi er jo enige i konklusionen, men jeg vil gerne tage fat i det sådan mere politiske, som fru Mai Mercado siger, nemlig at Det Konservative Folkeparti ligesom bakker op om den politiske intention, som fru Inger Støjberg havde som minister.
Altså, den politiske intention var jo, at disse ægtepar med mindreårige kvinder skulle adskilles uden en individuel og konkret vurdering.
Det var den politiske intention, og det var jo ulovligt.
Den praksis ophørte ret hurtigt efterfølgende, så vi nu er tilbage til, at der sker en individuel og konkret vurdering, og det er der ikke blevet gjort noget ved – ikke mens fru Mai Mercado sad i regering og heller ikke i de efterfølgende år.
Og nu går vi trods alt ind i år 5, efter at man gik tilbage til den oprindelige praksis med en individuel og konkret vurdering.
Så hvorfor bakker fru Mai Mercado og Det Konservative Folkeparti op om den politiske intention om, at der skulle adskilles uden en individuel og konkret vurdering?
Mai Mercado (KF), 2021-01-28:
Den politiske intention var jo at adskille parrene, og den politiske intention var vi enige i.
Man kan også se ud af materialet i delrapporterne, at det faktisk bliver udtrykt flere gange, at man med en individuel og konkret vurdering kunne komme ganske langt, altså inden for lovgivningens rammer.
Det er jo derfor, at vi både står på synspunktet om, at man godt kan have en modstand mod barnebrude, fordi det ikke hører sig til i Danmark, men samtidig også godt kan stå synspunktet om, at loven naturligvis skal overholdes.
Jeg tror ikke, der var nogen, som i deres fjerneste og vildeste fantasi kunne forestille sig, at loven med det her faktisk blev brudt dengang.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Men den politiske intention var, at ministeren skulle kunne gå ud og sige: Vi skiller dem alle sammen, uden undtagelse.
Det var den politiske intention.
Og nu går vi snart ind i det femte år, hvor vi stadig væk kører med en individuel og konkret vurdering, uden at fru Mai Mercado og Det Konservative Folkeparti har sagt, at det skal ændres.
Det Konservative Folkeparti er vel ikke politisk enige i, at de skulle skilles uden nogen undtagelse.
Mai Mercado (KF), 2021-01-28:
Som jeg husker sagen dengang, var der et meget hårdt pres fra hele Folketinget, i forhold til at de par skulle skilles ad, fordi det ikke er rimeligt, at man som mindreårig, når man kommer hertil, så skal bo sammen med en ældre ægtefælle, og derfor skulle man sørge for at få de par skilt ad.
Men det er selvfølgelig klart, at når vi diskuterer politik, gør vi det jo inden for den gældende lov, der er.
Det gjorde vi dengang, og det gør vi altså også nu.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-28:
Lov er lov, og lov skal holdes, siger fru Mai Mercado.
De Konservative sad i regering i 2016.
Hr. Søren Pape Poulsen, De Konservatives formand, var endda justitsminister, ordføreren selv var socialminister.
Der var massevis af samråd – fem eller seks; jeg husker ikke, hvor mange – der var masser af spørgsmål, der var debat, der var omtale, og sagen var belyst virkelig bredt.
Når nu ordførerens parti sad i regering, hvorfor satte man så ikke hælene i dengang og sagde til statsministeren: Det her går ikke; det er ulovligt, tror vi; fru Inger Støjberg bliver nødt til at gå af?
Hvorfor er Konservative pludselig vendt på en tallerken?
Hvorfor er man blevet sådan en politisk vendekåbe?
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
Mai Mercado (KF), 2021-01-28:
Det vil jeg rigtig gerne svare på, for der er en lille misforståelse, som måske lige skal udbedres.
For Det Konservative Folkeparti sad ikke i regering, mens den her sag foregik.
Fra januar 2016 til juni 2016, hvor den undtagelsesfri instruks fandt sted, sad Konservative ikke i regering.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-28:
Konservative sad i regeringen fra 2016 og fremefter, og der kunne man jo efterfølgende have sagt til statsministeren: Det her går ikke, for vi tror, det er ulovligt.
Nej, sagen er jo, at man vil af med en politisk modstander, som man er politisk uenig med.
Mit næste spørgsmål går på, at Konservatives gruppe stemmer ja til det her beslutningsforslag om at stille fru Inger Støjberg for en rigsret.
Gælder det hele gruppen?
Gælder det også hr. Marcus Knuth og hr. Naser Khader på tirsdag?
Vil de også stemme i salen?
Mai Mercado (KF), 2021-01-28:
Ja, det går jeg bestemt ud fra.
Når vi ikke har haft behov for at lave en egentlig fritstilling, er det, fordi vi tog en runde, som jeg tror man har gjort på mange gruppemøder, hvor hver især fremlagde, hvad man agtede at stemme.
Og i og med at det var en enig gruppe, som agtede at stemme for, så har det ikke været nødvendigt at fritstille.
Men jeg skal da være helt ærlig og sige, at det for flere i vores gruppe er trist, fordi der er mange, som har et tæt forhold til fru Inger Støjberg.
Men det ændrer jo ikke på det grundlæggende synspunkt, at loven skal overholdes, og det synspunkt står vi altså på, samtidig med at vi er imod barnebrude.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-01-28:
Jeg vil gerne blive lidt ved diskussionerne om, hvordan det egentlig foregår i den konservative folketingsgruppe i forhold til netop den her dagsorden med en rigsret til over 100 mio. kr. eller ej.
Der kan vi jo se, hvis vi kigger bare lidt tilbage i statistikken, at Marcus Knuth var ude og skrive på sin facebookprofil: »Stop Socialdemokratiets heksejagt på Inger Støjberg i spørgsmålet om adskillelse af barnebrude.
Jeg var ordfører for Inger dengang i 2016, og vores politik var den helt rigtige: Vi sagde fra overfor asylpar bestående af en ældre ofte muslimsk mand, der havde giftet sig med en mindreårig pige.«
Og så kommer det interessante: »Lige nu drukner det danske retssystem i forsinkede retssager og andet - og så prioriterer Regeringen denne her 'kommission' mod Inger.«
Er det fortsat konservativ politik, at der er ventetider inden for retsområdet, og at man jo så samtidig med den her overflødige rigsret faktisk er med til at skubbe på, i forhold til at der kommer en pukkelopbygning af andre meget, meget vigtigere juridiske tvister i de danske retssale?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-28:
Jeg er glad for, at fru Rosa Lund peger på samrådene.
Vil fru Rosa Lund så bekræfte, at i det samråd, der var indkaldt og afviklet den 1. marts 2019, udtalte hr. Holger K. Nielsen netop den samme forundring over det med, at pressemeddelelsen kan være en instruks, idet han udtalte, og jeg citerer: Det mærkværdige er bl.a., at man laver en pressemeddelelse den 10. februar, som pludselig tilsyneladende bliver en forvaltningsakt.
Det er altså meget, meget specielt.
Det er meget usædvanligt, at en pressemeddelelse bliver en instruks, en intern forvaltningsakt.
Det er altså meget usædvanligt.
Det udtalte hr. Holger K. Nielsen.
Er fru Rosa Lund enig med Holger K. Nielsen i, at det er meget, meget usædvanligt, at en pressemeddelelse betragtes som en forvaltningsakt?
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Jeg må sige om det notat fra den 9. februar, at det jo undrer mig, at det først er kommet frem nu, når der siden 2016 er blevet stillet mere end 200 spørgsmål i sagen, uden at man har følt noget behov for at nævne det, og at der har været indkaldt seks samråd, hvor et af dem var danmarkshistoriens længste, tror jeg faktisk, hvor man heller ikke har følt noget behov for at hive det her notat frem.
Hvad kommissionen har gjort og ikke gjort, og hvem de har taget ind og ikke taget ind, vil jeg ikke stå her og blande mig i.
For kommissionen har netop handlet uafhængigt af Folketinget, præcis som en kommission skal.
Jeg har aldrig selv formået at tale mig ud af en bøde, men jeg skal ikke kunne sige, om andre har gjort det.
Det har da en betydning, hvis man har brudt loven, at man garanterer, at man aldrig vil gøre det igen.
Det har da en kæmpe betydning.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Det var jo det, der var min pointe: Når man siger fra hr. Kristian Thulesen Dahls side, at det er meget underligt, at den måde, som fru Inger Støjberg har ageret på efter det formodede lovbrud, har en betydning for, om der kommer en rigsret eller ej, så må jeg bare sige: Nej, det er ikke underligt, fordi en minister, som overtræder loven og siger, at det var hun i sin gode ret til, fordi der var en folkestemning, og fordi der var et politisk formål, som hun mente var godt og stort, og at det, der blev gjort, da loven blev formodet brudt, var fuldstændig rigtigt, selvfølgelig har betydning for, hvordan Folketinget må agere.
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Jamen det sker jo meget sjældent, men nu sker det alligevel: at jeg jo er fuldstændig enig med hr. Ole Birk Olesen i, at det selvfølgelig har en betydning.
Det er bare vigtigt for mig at understrege, at det ikke alene er det, der har betydning.
Jeg synes også, det har stor betydning, om det har fået konsekvenser tidligere, at man har løjet - altså om man er blevet gået som minister, eller om Folketinget har valgt at tage andre redskaber i brug.
Det er jo ikke sket i den her sag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-01-28:
Tak, fru formand.
Jeg undrede mig meget over, at Enhedslistens ordfører i sin ordførertale gav udtryk for, at man i Enhedslisten ligesom sad og kiggede lidt på, hvordan reaktionerne var fra den forhenværende udlændingeminister Inger Støjbergs side i forhold til konklusionerne i den her kommissionsrapport.
For ordføreren var jo også inde på, at vi skulle have en ordentlig retstilstand i Danmark, at vi skulle have en ordentlig retsfølelse, og at der skulle være lige ret for loven.
Derfor undrer det os jo noget, at der tilsyneladende gives det indtryk fra ordførerens side, at det, hvis hun nu havde vist lidt bod og anger og måske havde grædt lidt og sendt et julekort, ligesom andre gør, så godt kunne være, at Enhedslisten var blevet lidt formildet og havde sagt: Pyt, pyt.
Jeg synes virkelig, det er utrygt for et retssamfund, hvis det er den dagsorden og den juridiske baggrund, man bruger til at definere, hvordan man sikrer det i forhold til ikke bare borgernes retssikkerhed, men selvfølgelig også de folk, der stiller sig til rådighed for at blive ministre her i landet.
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Jamen det er da klart, at ord uden handling er ord uden værdi.
Så selvfølgelig ville jeg da have ønsket, at situationen var sådan, at fru Inger Støjberg i det sekund, hun var blevet klar over, at hun brød loven, havde sagt: Det beklager jeg, det er jeg ked af, og nu stopper jeg som minister.
Så på den måde har hr. Hans Kristian Skibby en pointe.
Mai Mercado (KF), 2021-01-28:
Velkommen i den konservative kiosk, nærmest helt ind i baglokalet, hvis man kunne sige det.
Der er ikke noget i de citater – og der findes rigtig mange citater – hvor jeg tænker, at vores medlemmer politisk er fuldstændig galt afmarcheret, slet ikke.
For det, der bliver lagt til grund, er jo en meget klar modstand imod barnebrude, og sådan skal det også være.
Men jeg tror, det er vigtigt at holde sig for øje, at alle de citater, man må kunne finde fra vores gode folk, jo alle sammen er inden for rammen af den forudsætning, at den lov, som man administrerer under, naturligvis bliver overholdt.
Det er jo så det, vi efterfølgende med kommissionsundersøgelsen og også med advokaternes vurdering har fået sat meget store spørgsmålstegn ved – fordi det var en instruks, som altså var undtagelsesfri, og som dermed var klart ulovlig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-01-28:
Jeg har ikke behov for at have nogle pointer, der er gode, dem synes jeg faktisk altid vi har.
Så det er der ikke noget nyt i.
Det, der undrer mig, er de argumenter, som Enhedslisten bruger som bevæggrund for at støtte den her rigssag, og der er man altså ikke bare ude i nogle bølgeskvulp, men man er ude i høje bølger, fru ordfører.
For det kan jo ikke nytte noget, at man bruger et argument, der er: Jamen vi kiggede lidt på, hvordan hendes attitude var, hvordan den forhenværende minister reagerede på det med kommentarer til Politiken eller Berlingske, eller hvilke argumenter hun har brugt over for TV 2.
Altså, det er virkelig, virkelig langt ude.
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Man kan jo få fornemmelsen af, at de tilstedeværende spørgere fra Dansk Folkeparti hørte de to første linjer af min tale og så ikke resten.
Så nu gentager jeg lige: Det, som vi lægger til grund, er gentagne vildledninger af Folketinget, Ombudsmandens udtalelser, dom i Københavns Byret, Instrukskommissionens beretning og to uvildige advokaters vurdering.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Tak for det.
Nu har der lidt udviklet sig en debat her mellem Enhedslistens ordfører og kollegaerne fra Dansk Folkeparti om præcedens.
Nu sidder jeg her og læser i betænkningen fra tamilsagen dengang, og jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at en af årsagerne til, at der ikke rejstes tiltale mod daværende justitsminister H. P. Clausen i tamilsagen – hvor man faktisk mener at den daværende minister løj over for folketinget – var, at det havde politiske konsekvenser for H. P. Clausen, og at det var med i vægtningen af, på daværende tidspunkt, om det kunne bære en selvstændig tiltale.
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Altså, jeg har også været tilbage og kigge i de gamle papirer fra tamilsagen.
Jeg kan dem hverken i hovedet eller i søvne, men jeg synes da, det lyder fuldstændig rigtigt, hvad hr. Jeppe Bruus siger.
Når vi i Enhedslisten har holdt fast i, at vi synes, at det at have vildledt Folketinget kunne have fyldt mere, så er det jo, fordi det her ikke er tamilsagen.
Men jeg kan bekræfte det første, som hr. Jeppe Bruus siger, dog uden at kunne beretningen fra dengang i hovedet.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Dermed bekræfter Enhedslistens ordfører jo også det, som står i det beslutningsforslag, vi nu drøfter, nemlig at den anklage om at give misvisende eller urigtige oplysninger til Folketinget alene indgår som en skærpende omstændighed og ikke i sig selv er grundlag for at rejse en rigsretssag.
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Ja, og som jeg også sagde i min tale, mener vi ikke, at det at lyve for Folketinget eller vildlede Folketinget ville kunne bære en rigsret, men her er der jo tale om, at det er sammen med noget andet, altså at det er sammen med en ulovlig administration, og derfor havde vi ønsket os, at det med løgnen havde været en subsidiær tiltale.
Det var der ikke flertal for, og så blev det her kompromiset, og det kan vi hundrede procent stå på mål for.