runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2023-04-28:
Socialdemokratiet får det til at lyde her, som om man har styrket kontrollen ved grænsen, og det har man jo ikke.
Man har ændret nogle ting, sådan at der kommer nogle flere ting længere oppe i landet, men man har jo samtidig fjernet noget fysisk kontrol ved grænsen.
Hvorfor gør man ikke begge ting?
Jeg er med på, at hr. Søren Espersen fra mit parti har snakket om bedre muligheder for pendlere, nummerpladescanning og sådan nogle ting, men hvorfor kan man ikke gøre begge ting på samme tid?
Det er helt absurd.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Der er to ting, der skal siges til det.
For det første stod grænsekontrollen til at udløbe, og der var det jo en aktiv beslutning i regeringen at sige: Vi vil gerne fastholde og i virkeligheden forny det at have grænsekontrol mod Tyskland, bl.a. på grund af migrationspres, sikkerhedstrussel og andet.
Det synes jeg er en rigtig klog beslutning.
For det andet vil jeg sige: At man så samtidig kan indrette grænsekontrollen klogere, betyder ikke, at der er mindre grænsekontrol, men det betyder, at det i højere grad nu er en kombination af kontrol ved grænsen og kontrol bag grænsen med elektronisk overvågning og andet.
Det er jo det, som flere har peget på vil være mere effektivt.
Og så har det jo også været efterlyst af dem, der bor i området.
Det er jo også blevet efterlyst af spørgerens partikollega hr. Søren Espersen, at der blev mere fleksibilitet for dem, der boede ved og omkring grænsen, ved at have mindre grænsekontrol på selve grænsen og have mere grænsekontrol bagved.
Så på den måde favner vi vel det hele med den løsning, regeringen har fundet.
Susie Jessen (DD), 2023-04-28:
Bare lige for at runde af her vil jeg sige, at det godt nok undrer mig, at man bare lægger de ting i skuffen, som man har sat i søen i sidste valgperiode for netop at komme social kontrol til livs – det undrer mig.
Jeg har et spørgsmål om grænsekontrol, for jeg synes, ministeren kom lidt nemt uden om det, da jeg nævnte det her med, at Moderaterne jo reklamerer med, at nu er der kommet mindre grænsekontrol, og ministeren sagde, at det jo er i Sverige.
Men der er jo altså også en halvering af den fysiske grænsekontrol ved grænsen til Tyskland.
Så nu vil jeg bare lige spørge igen, om Socialdemokratiet ikke vedkender sig, at der er mindre grænsekontrol nu ved den tyske grænse.
Og som opfølgning på det vil jeg spørge, hvorfor i alverden man gør det, når der er et kæmpe asylpres på Europas grænser.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Derfor er sådan noget som bedre seksualundervisning i den forbindelse jo helt afgørende, tror jeg.
Men det er klart, at det er mangefacetterede problemer, og derfor skal vi have rigtig mange løsninger i spil.
Jeg tror også, at vi har brug for som samfund i det hele taget at blive klogere på, hvilke løsninger der kunne være i spil, og få hjælp til det fra kloge mennesker.
Men jeg vil bare give et enkelt perspektiv på det der.
Hver tredje kvinde med en minoritetsetnisk baggrund i Københavns Kommune
siger selv, at deres familie og omgangskreds afholder dem fra at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er også bare endnu et eksempel på social kontrol.
Derfor tror jeg også, at sådan noget som 37 timers arbejdspligt er et helt afgørende redskab i forhold til faktisk at sige: Det er ikke en kamp, du skal tage derhjemme med din familie, altså at du skal have lov til at gå på arbejde; det er noget, som vi som samfund forventer af dig.
Dermed er der jo også en frisættelse i det.
Rosa Lund (EL), 2023-04-28:
Tak for svaret.
For jeg tror, at man i bedste mening har forsøgt at hjælpe de unge mennesker og kvinder, der er udsat for negativ social kontrol, ved at fratage dem rettigheder.
Det har så bare betydet, at man har stillet dem i en meget, meget værre situation.
Måske skulle vi komme et sted hen, hvor vi løser det her problem ved at give kvinder og unge mennesker flere rettigheder, og det gør vi netop, som ordføreren siger, ved at bruge uddannelsessystemet og ved at oplyse om, at i Danmark har man f.eks. altså ret til at bestemme over sin egen krop.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Jeg er ligesom fru Rosa Lund enormt optaget af, at vi skal bekæmpe negativ social kontrol, for den betyder jo, at der er piger og kvinder, som vokser op, færdes og lever i Danmark uden at have de samme rettigheder og muligheder som andre kvinder og andre borgere i Danmark.
Det kan vi jo ikke acceptere i et samfund som det danske.
Det er en overset, men hamrende vigtig ligestillingskamp.
Jeg har ikke en færdig pakke her, som jeg kan stå og præsentere.
Jeg tror, vi skal have alle muligheder i spil.
Vi skal have alt på bordet.
Jeg tror, at vores børnehaver og skoler spiller en afgørende rolle i dannelse og uddannelse i forhold til at blive sat fri og i forhold til vejledning.
Så er det klart, at der, hvor det er helt galt og vi taler om vold i parforhold og lignende, er der noget af det, som fru Rosa Lund var inde på.
Er det nogle af de greb, der skal til?
Der er en bedre vejledningsindsats, og vi skal sikre, at krisecentrene har nok penge, så kvinderne hurtigst muligt kan komme væk fra det, de lever i, og få beskyttelse.
Rosa Lund (EL), 2023-04-28:
Jeg vil gerne spørge til noget, som ikke fyldte så meget i talen, men som jeg kunne høre fylder noget i vedtagelsesteksten, og det handler om negativ social kontrol.
Men hvad er så næste skridt?
For vi har jo stadig væk et problem med negativ social kontrol i det her land.
Hvordan skal vi komme det til livs?
Vi har jo haft en dialog med Udlændingeministeriet om, at kvinder, der er udsat for negativ social kontrol og ikke har deres egen opholdstilladelse, skal have deres egen opholdstilladelse.
Det har vi fået positive tilkendegivelser på.
Men stadig ved kvindekrisecentrene ikke, at det er en mulighed, og derfor er der nogle kvinder, der er bange for at gå fra deres mand, og det er, fordi de er bange for, at de mister deres opholdstilladelse.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Det synes jeg er spændende, og jeg synes også, det er at gøre noget rimelig komplekst enormt simpelt.
Hvis vi eksempelvis tager statsløsekonventionen, som jo sikrer, at ingen går rundt uden at have et statsborgerskab og dermed et pas, så ville det jo også være en udfordring for Danmark, hvis vi ikke var med i den.
Det ville også betyde, at der ville være borgere, vi ikke kunne hjemsende til deres oprindelsesland.
Så det anerkender jeg ikke.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-28:
Det var fru Birgitte Vind fra Socialdemokratiet, der sagde, at det gik begge veje, og at det også var vigtigt, at Danmark tog godt imod dem, og det er vi i Dansk Folkeparti bare grundlæggende uenige i.
Hvis man kommer til Danmark, er det en personlig opgave at integrere sig og assimilere sig i det danske samfund – det er ikke Danmark, der skal tilpasse sig.
Men jeg kan da sagtens nævne flere konventioner, som det vil være rigtig fint at komme ud af, eksempelvis i forbindelse med statsborgerskab: Statsløsekonventionen
– væk!
Statsborgerretskonventionen – væk!
Flygtningekonventionen giver heller ingen mening i dag.
Der er rigtig, rigtig mange konventioner, som man snildt kunne melde sig ud af, så danskerne faktisk var herre i eget hus, i deres eget land, i langt højere grad, end man er i dag.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Først vil jeg sige i forhold til konventionerne – og den diskussion havde vi jo i går aftes – at Danmark ikke har nogen interesse i at stå uden for et internationalt regelbaseret samfund.
Det er i Danmarks og i danskernes interesse at leve i en verden, hvor stater laver aftaler med hinanden, som sikrer mennesker grundlæggende rettigheder.
Men de konventioner, som vi har i dag, og som er gode og vigtige, er jo ikke kommet ned fra oven på stentavler.
De er lavet af mennesker og forhandlet af mennesker, og derfor er der også en diskussion – og det er jo også en diskussion, som Danmark, som det også fremgår af regeringsgrundlaget, skal mere ind i: Hvordan er det, konventionerne fortolkes og anvendes i dag?
For nogle af dem er også skrevet i en helt anden tid, og det er også derfor, regeringen vil udpege en ambassadør til netop at beskæftige sig med det her spørgsmål.
I forhold til det sidste er jeg ikke lige helt sikker på, hvem der skulle have sagt hvad og i hvilken sammenhæng, så det er jo lidt svært at stå her og forholde sig til det.
Det er klart, at integration forudsætter, at man ikke lever i et parallelsamfund, men at man er en del af det store samfund.
Og ja, derfor vil man også som etnisk dansk opleve, at der er indvandrere eller efterkommere i f.eks. en skoleklasse, og det er jo en forudsætning for, at integrationen kan fungere.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-28:
Der kommer rigtig mange fine ord fra Socialdemokratiet, men Socialdemokratiet vil jo netop ikke virkelig tage fat på det her problem og få løst det, for så ville man gøre op med de konventioner, som er skrevet i en fuldstændig anden tid, og som ikke giver nogen som helst mening i dagens Danmark.
Men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er noget andet.
Er det Socialdemokratiets holdning, at det bl.a. er danskernes ansvar at sikre, at mennesker, der kommer hertil, tilpasser sig Danmark?
Carl Valentin (SF), 2023-04-28:
Jeg synes faktisk ikke, jeg var svævende dengang.
Det, jeg gjorde, var bare at komme med eksempler fra mit eget liv, hvor jeg har oplevet, at indvandrere gør en positiv forskel.
Jeg kommer en del i hiphopmiljøet, jeg har gået til karate med rigtig mange mennesker, der er af anden etnisk baggrund, jeg har gået i gymnasiet ude ved Vollsmose, jeg har boet 7 år i Københavns Nordvestkvarter, og der har jeg mødt masser af mennesker, der har gjort en positiv forskel for mit liv, og det var det, jeg fremhævede dengang.
Men alle mulige indvandrere, jeg ikke kender, gør jo også en positiv forskel for vores samfund på alle mulige måder, som jeg nævnte før.
Og det synes jeg også bare er værd at holde fast i.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Det er jo ikke sikkert, at de ville have krav på det, for hvis de er registreret i et andet europæisk land først – og der er jo noget, der taler for, at de i hvert fald vil have været igennem nogle stykker, inden de kommer til Danmark – så vil det at have en effektiv grænsekontrol jo netop betyde, at vi på grænsen vil kunne sende dem tilbage til det land, hvor de er registreret, og hvor deres sag skal behandles.
Derfor er det et ret vigtigt værktøj for at forhindre, at det migrationspres, man oplever i det sydlige Europa, også kommer til Danmark.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-28:
Det er vi ikke.
Der er gået noget galt i kommunikationen mellem mig og hr. Mads Fuglede, har jeg en mistanke om, og hr. Mads Fuglede er her ikke i dag.
Jeg tror, der er en eller anden ting, der lige er smuttet.
Så det skal vi lige have rettet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
[Lydudfald]
... det er også derfor, jeg har gjort det på den måde, at jeg ikke siger, at det er den enkelte indvandrer, overhovedet ikke, jeg siger, at det er indvandringen som sådan, og at det er det, vi skal forholde os til.
Men jeg kan godt høre, at hr. Carl Valentin nu har forberedt sig lidt mere, for de første gange, jeg spurgte, var hr. Carl Valentin meget svævende.
Det var sådan noget med en hiphopkultur, som egentlig var morsom – ja, det står i Folketingets forhandlinger – og at der er mange forretninger med folk med anden etnisk baggrund og sådan noget, og jeg kan godt se, at der nu har været en lidt større forberedelse.
Men jeg vil bare sige, at der skal skelnes imellem den enkelte indvandrer og indvandringen som sådan.
Carl Valentin (SF), 2023-04-28:
Jeg kan nærmest ikke forstå, at fru Pia Kjærsgaard og jeg lever i det samme samfund, hvis hun ikke kan se, hvad indvandrere bidrager med, men at jeg godt kan.
For jeg ser dem hver eneste dag.
Jeg ser dem køre 5 C-bussen, jeg ser dem passe vores unger, jeg ser dem være frivillige fodboldtrænere, jeg ser dem være en del af alle mulige forskellige kulturelle miljøer, jeg ser dem sidde i Folketinget, jeg ser dem gøre en forskel på alle mulige forskellige måder.
Så folk, der kommer hertil, gør da en positiv forskel for Danmark.
Så kan jeg forstå, at fru Pia Kjærsgaard gerne vil tale sådan om indvandringen som koncept og helst ikke om individerne.
Men det synes jeg er en fejl.
For alle indvandrere er ikke den samme person, og der er masser af indvandrere, der gør en positiv forskel.
Det betyder jo ikke, at der ikke er problemer, og dem synes jeg også jeg adresserede i min tale.
Men vi kan simpelt hen ikke skære alle de her mennesker over én kam og sige, at indvandringen generelt ikke har bidraget med noget positivt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Jeg har jo før stillet spørgsmålet til SF's ordfører, hr. Carl Valentin: Hvad har indvandringen fra muslimske lande bidraget positivt til?
Mohammad Rona (M), 2023-04-28:
Tak for ordet.
I maj 1991 landede jeg 5 år gammel med min lille familie i Københavns Lufthavn.
Jeg husker det meget tydeligt: Der var høj sol, og vores familie i Danmark tog imod os i ankomsthallen.
Det var en vild oplevelse.
De kunne nemlig ikke bruge deres læge- og tandlægeuddannelser i Danmark, men det slog dem ikke ud.
De gjorde det for Danmark, og de gjorde det for os.
De havde samtidig en oprigtig interesse i at lære kulturen og værdierne at kende i det land, som nu var deres nye hjem.
De gjorde meget ud af at fortælle os børn, at nu var vi en del af det danske fællesskab, og at det skulle vi værne om.
Det gjorde vi, og det gør vi stadig den dag i dag.
Havde det ikke været for dem, havde jeg nok ikke stået her i dag – hvem ved.
Det starter altid hos forældrene.
Det må vi ikke negligere.
Det starter og slutter hos dem.
Der er udfordringer med social kontrol, kriminalitet, beskæftigelse, især blandt ikkevestlige kvinder, og en kulturforståelse, som alle ikke lige besidder.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg har set det.
Men det betyder ikke, at vi skal skære alle over én kam.
Det giver ikke mening.
Det har jeg kæmpet med, og det gør jeg stadig.
Både jeg og mit parti, Moderaterne, ønsker et Danmark, hvor vi kigger på vores medborgere på baggrund af talent, kompetencer, viden og ikke etnisk ophav.
Derfor er vi også glade for, at man i regeringen fører en stram og ansvarlig udlændingepolitik, men hvor vi giver muligheder til dem, der tager dem, og siger fra over for dem, der ikke vil Danmark.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2023-04-28:
Jeg synes faktisk, at det er en ret interessant diskussion, hr. Mikkel Bjørn starter.
For hvad betyder integration, og hvad betyder assimilation?
Altså, jeg kunne aldrig finde på at bede folk om ikke stadig væk at have en kulturel tilknytning til det land, de kommer fra, eksempelvis at dyrke musik eller kunst fra det land eller den region, de nu kommer fra.
Jeg ville aldrig bede folk om på den måde at assimilere sig ind til, at så skal alle høre Shu-bi-dua eller spise flæskesteg den 24. december.
Men det, man vel kan kalde demokratisk assimilation, går jeg meget ind for, altså at man ligesom køber ind på den platform, det danske samfund hviler på, med demokratiske værdier, ligestilling mellem kønnene, ytringsfrihed, religionsfrihed.
I den forbindelse kan man vel godt snakke om en slags demokratisk assimilation.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-28:
Det er jeg glad for at høre.
Morten Dahlin (V), 2023-04-28:
Jeg gentager meget gerne, hvad jeg sagde før, at jeg mener, det er en myte, at integration er en tovejsproces.
Altså, i mødet med det enkelte menneske skal det altid være gensidigt, ellers er man respektløs, men integrationsprocessen går ikke begge veje.
Det er den, der kommer hertil, der har den opgave at gå over den bro, der allerede er her.
Vi skal ikke bygge bro, vi skal ikke mødes på midten, vi skal ikke indgå kompromiser.
Man skal møde hinanden med respekt i mødet mellem to mennesker, men integration er ikke en tovejsproces.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-28:
Tak for det.
Nu nævnte fru Mette Thiesen tidligere til Socialdemokratiets ordfører, at fru Birgitte Vind fra Socialdemokratiet i går på talerstolen netop sagde, hvad hr. Morten Dahlin her tager afstand fra, nemlig idéen om, at integration går begge veje, og derfor er jeg egentlig bare nysgerrig på at høre Venstres ordfører bekræfte, at han er uenig med fru Birgitte Vind i den holdning.
Altså, integrationen går ikke begge veje.
Det er indvandreres opgave at integrere sig ind i det danske samfund og ikke vores opgave at tilpasse os indvandreres kultur her i Danmark.
Morten Dahlin (V), 2023-04-28:
Danmark har en national interesse i, at der findes et internationalt regelbaseret samfund, og Danmark har også en national interesse i, at der findes en række internationale konventioner, som regulerer samspillet mellem stater, og som også regulerer en række andre elementer.
Er de så altid tidssvarende?
Nej, det er de ikke.
Og derfor skal Danmark være klar til, og det er vi i Venstre, at udfordre de her konventioner, og derfor står der også i regeringsgrundlaget, at der skal udnævnes en ambassadør, der har det her som særskilt arbejdsområde.
For hvis vi kan samle en koalition af andre lande, der oplever de samme udfordringer som os, er der faktisk mulighed for, at vi kan få gjort noget ved det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Det vil jeg se frem til.
Jeg ved ikke, om vi selv skal fremsætte forslaget, eller om det kommer, men lad os nu se.
Det ser jeg frem til, lad os dog bare komme i gang, mens den her regering måske har mulighed for det.
Men jeg vil godt spørge ordføreren: Hvad med konventioner?
Altså, hvor er Venstre her?
Er det en fuldstændig umulig opgave for Venstre – og nu siger jeg isoleret set som parti, ikke så meget som i regering – at se på, at der altså også skal gøres noget her?
Det er godt nok, at man taler om, at i forhold til religiøse love skal man indordne sig under vores grundlov.
Men vi har et kæmpe problem i dag med konventionerne.
Morten Dahlin (V), 2023-04-28:
Jamen en af de ting, der også skal til, er jo, at vi kigger på straffene for personfarlig kriminalitet.
Altså, jeg synes, der er tilfælde, hvor vi i Danmark straffer på et niveau, jeg godt vil sige er latterlig lavt.
Og derfor bliver vi nødt til at hæve straffene for personfarlig kriminalitet.
Når man kigger ned i de statistikker, er det også tydeligt, hvem der er overrepræsenteret der, og derfor kommer vi til fra Venstres side, og det kommer man også til at gøre fra regeringens side, at tage fat om det i forhold til at kigge på: Hvordan kommer vi til at straffe hårdere for eksempelvis personfarlig kriminalitet, som jo desværre er til stede for mange steder i vores samfund i dag?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Jeg synes, det der med, at vi skal væk fra den myte om, at indvandring og tilvandring går begge veje, netop er meget velgørende.
Nej, det gør det ikke.
Det er fremmede, der kommer til vores land, og som skal tilpasse sig hundrede procent.
Vi andre står parat med sundhedsvæsen, socialforsorg, uddannelse, og hvad ved jeg.
Så man kan godt sige, at det med, at det kun er den ene del, måske ikke helt går op.
For der bliver jo tilbudt så mange ting, men det er godt nok, at det bliver sagt.
Men jeg savner altså også noget.
Nu er Venstre jo et regeringsparti, og jeg savner svar på de der spørgsmål, vi stiller hele tiden: Hvad vil man gøre ved det?
Det er jo ikke bare en arbejdspligt.
Det løser jo ikke alle de der problemer, som statsministeren også opridsede, med bandekriminalitet og drenge, man ikke kan gå i fred for osv. osv.
Mohammad Rona (M), 2023-04-28:
Det er helt fair.
Piger og kvinder har faktisk fået medhold, så de kan ikke blive sendt tilbage.
Det, der var vigtigt for mig at spørge ind til i går, er jo, at vi har en gruppe afghanere her, som har hjulpet danske myndigheder i mange år med netop at fremme demokrati og stabilitet i Afghanistan.
Så det var bare for at få et klart svar på, om man fra Danmarksdemokraternes side vil være klar til at være med til at forlænge den her særlov.
Susie Jessen (DD), 2023-04-28:
Vi synes helt generelt, at når der ikke er beskyttelsesbehov i landet mere, og når myndighederne vurderer, at de her mennesker skal hjem, skal de også hjem.
Så vi synes helt generelt, at når beskyttelsesbehovet ikke er her mere for flygtninge, skal de også vende hjem igen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-28:
Tak til fru Pia Kjærsgaard.
Det er jeg ikke enig i.
Der er dele af islam, der prædiker had og krig og konflikter, og det skal vi stå hårdt og fast op imod.
Da jeg gik i folkeskole, hed min folkeskolelærer Kaj Kjær.
Han var pæredansk, lidt for stor, med skæg, hvid, han konverterede til islam, og han fortalte os stille og roligt om, at det demokratiske fundament i islam var noget af det, han fandt.
Der var det, han søgte, og dem er der jo masser af, også i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Jamen på den ene side er ytringsfriheden ukrænkelig, og på den anden side siger hr. Christian Friis Bach, at man også skal lægge det bånd på sig selv.
Nej, det skal man da ikke.
Man har da ret til at sige og tegne, hvad man vil.
Så kan man tage konsekvenserne, i forhold til at det bryder nogle rent juridiske rammer, men det, vi har været ude for, er jo vold, det er terror, det er frygtelige ting.
Jeg må bare sige, at nej, vi tilrettelægger ikke pensum herinde, og det skal vi heller ikke.
Men når folkeskolelærere ikke sætter det på programmet, er det jo netop på grund af frygten for, hvad der kan ske, og derfor er islam en frygtens, en hadets religion.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-28:
Nu er jeg ikke enig med fru Pia Kjærsgaard i, at vi skal fastlægge pensum i folkeskolen her i Folketinget og tvinge lærere til at undervise i bestemte dele af den danske historie.
Det er jeg sikker på at lærerne finder ud af og at folkeskolen selv finder ud af.
Men jeg deler fru Pia Kjærsgaards bekymring for ytringsfriheden i verden, og jeg mener, at vi skal stå fast på den i Danmark.
Men ytringsfrihed er jo ikke det samme som retten til at sige, hvad man vil, og at kritisere lige præcis dem, man ønsker.
Jeg lægger gerne bånd på mig selv i forhold til bestemte grupper i samfundet, hvor jeg mener, at min kritik måske ville skabe større skel og modstand i stedet for at skabe samling og fremskridt og fællesskaber.
Men ytringsfriheden er uomgængelig, og det er cementeret i vores principprogram, som jeg selv var med til at skrive for ganske nylig.
Der er ytringsfriheden ukrænkelig, og det står vi fast på i Radikale Venstre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Vi bevæger os vidt omkring i den her debat, og det skal vi sikkert også.
Men jeg må faktisk bare sige, at spørgsmålet om et stop for spontan asylansøgning ligger som et forslag på Folketingets bord, og at Socialdemokratiet jo bare kan stemme for.
Det gjorde de ikke, da det var til behandling i går.
Men det, der lidt fik mig til at tage ordet, var egentlig hr. Frederik Vads tilgang til tingene, og jeg hørte også hr. Christian Friis Bach sige, og jeg citerer, som jeg husker det: Jeg kan da godt gøre et eller andet i forhold til at gøre et eller andet i forhold til ytringsfrihed og islam.
Kunne man forestille sig, at nogen igen tegnede Muhammed med en bombe i hatten uden konsekvenser?
Det synes jeg ville være et langt skridt, hvis vi bare kunne få gennemført det, at vi fastholder den debat.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-28:
Nej, det er ordføreren bestemt ikke enig i, og det var præcis det, jeg sagde i min tale.
For det prøvede man under anden verdenskrig med de jødiske flygtninge, altså at sige til jøder, der ankom, at de skulle hjem – det skete endda i Danmark – og det må vi aldrig vende tilbage til.
Hele betingelsen for, at vi kan overtale andre lande til at indføre et stærkt og godt asylsystem, er, at vi også har et i Danmark.
Hvis vi fralægger os ansvaret, bliver det nemt for lande udeomkring i verden at sige, at de så ikke ønsker at beskytte de flygtninge, der kommer deres vej, dem, der går på deres ruter, og så skubber de dem videre, og så skubber de dem væk.
Så bryder det internationale flygtningesystem sammen, og det vil give endnu større flygtningeproblemer i Europa.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Ja, og der hørte jeg så ordføreren i sin tale tale om sikre ruter.
Jeg mener jo, at vi er nødt til at sætte en stopper for den spontane asylansøgning ved at flytte asylbehandlingen til tredjelande og dermed kun tage flygtninge til Europa, som kommer hertil som kvoteflygtninge.
Er ordføreren enig i det?