runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Først og fremmest tak for ordførertalen.
Der blev også rettet fokus på, at der er et samarbejde direkte mellem Grønland og Færøerne.
Desværre er der i nogle af de her samarbejder også nogle ting, som man ikke altid er enige om.
Men hvis man skal lave et godt samarbejde, skal man altid forsøge at finde et fælles grundlag, og en af de ting, jeg også lagde mærke til at ordføreren nævnte som et eksempel, var, at Færøerne også skulle have sin egen stemme i Nordisk Råd.
Så tænker jeg, at der måske er nogle ting, man godt kan enes om, bl.a. i internationale fora.
Et konkret eksempel er, at der er en international hvalfangstkommission, hvor Danmark sender en repræsentant for at deltage i den her kommission og for at snakke om de hvalfangster, der skal foregå i de dele af det danske kongerige, som ikke indebærer Danmark.
Her er det jo faktisk Færøerne og Grønland, der står i spidsen.
Er det noget, som ordføreren kunne være interesseret i, altså at det i hvalfangstkommissioner, eksempelvis når det specifikt handler om Grønland eller Færøerne, så er os, der skal sende en til at sidde ved bordenden?
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Jeg er meget glad for det projekt, som spørgeren og jeg satte i kraft sidste år, hvor der blev bevilget 3 mio. kr. til ungesammenslutninger, og vi har også forhåbninger om at forhøje beløbet og forlænge tidsforløbet.
Det er absolut den vej, vi skal gå, at vi skal få ungdommen på tværs til at snakke sammen og kende hinanden og besøge hinanden og udvikle vores samfund.
Så jeg har stor forståelse for alt, hvad der kan gøres ad den vej.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Tak for svaret.
Så har vi jo et fælles projekt, som handler om at sikre, at der er noget mere viden om Grønland og Færøerne, og det vil jeg gerne takke for at ordføreren også er meget optaget af.
Og vi har jo også fået afsat nogle penge til, at DUF har mulighed for, at unge i Grønland, Færøerne og Danmark ligesom kan samarbejde om at sikre noget mere viden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke visioner ordføreren har i forhold til at sikre mere viden om Grønland og Færøerne i fremtiden i Danmark.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Nu kender jeg ikke i detaljer, hvad man har gjort i stedet for.
Men laksen er en del af eksporten, og så vidt jeg forstår, går den til anden side.
Den går til USA, og den går til EU og til Japan, og der er ikke problemer der.
Men der er mange fiskesorter, og hvis jeg skal nævne dem, er der f.eks. makrel, og det går også rimelig godt med det.
Men der, hvor det ikke går godt, er der, hvor vi havde markedet i østlandene, altså de gamle Sovjetrepublikker.
Det var f.eks. saltsild, og det var kulmule, som vi havde en hel del af, og der ligger store lagre rundtom, der, som jeg forstår det, ikke er solgt.
Så der tabes penge på det, og hvis det skal sælges til anden side, er det, som jeg hører, at det skal sælges til en lavere pris.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Mange tak, og også tak til ordføreren for talen, og tak for det gode samarbejde.
Det er dejligt at have sådan en meget erfaren mand, som også kan være med til at berige os i forhold til rigsfællesskabet.
Så vil jeg også nævne, at til Future Greenland deltog Atlantic Airways og var med, og Færøerne var repræsenteret, og jeg synes, det er dejligt, at Grønland og Færøerne samarbejder lidt tættere.
Så det var en fornøjelse.
Vi ved jo godt, at man gerne vil have EU lidt mere på banen i forhold til at kunne eksportere noget mere til EU, men hvordan ser det egentlig ud i praksis?
Hvordan har man erstattet den eksport, man havde til Rusland, med et andet eksportmarked?
Det kunne være interessant at høre.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Tak for det.
Det omkring cybersikkerheden rammer os alle sammen.
Vi er i dag en del af hele verden, når vi snakker om den infrastruktur.
Så det er lige så vigtigt for Færøerne at være med fra starten.
Alle må være med, for ellers har vi slet ikke styr på det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Tak for det.
Jeg tænker, at det er noget af det, hvor vi i rigsfællesskabet virkelig kan få gavn af at arbejde sammen, også fordi det alt andet lige må være ret svært at få de rigtige kompetencer, når man er så lille et samfund, som man er på Færøerne.
En anden lovgivning, der jo også er en debat om, er lovgivningen omkring kritisk infrastruktur, som der jo også er en dialog med Færøerne og Grønland om.
Men tak for det positive signal om, at det også er et område, vi måske forhåbentlig kan arbejde tættere sammen om i fremtiden.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Til det første vil jeg sige, at det selvfølgelig giver et stort hak i eksportmuligheden, at Færøerne skal miste et marked, som rummer næsten 25 pct. af eksporten.
Så det slår hårdt.
Det med cybersikkerheden ved jeg diskuteres meget på Færøerne i politiske kredse, altså hvordan det skal gøres.
Og der er vel ingen tvivl om, at man skal med i forløbet om cybersikkerhed.
Jeg må være svar skyldig, i forhold til hvor langt man er kommet, men der er stor interesse for at være med.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Det er også godt at have rent danske udsendelser om Grønland og rent grønlandske udsendelser om Grønland og om Danmark.
Jeg synes, at det er en fordel, at der i Grønland er aviser, som jeg kan følge med i, og at jeg ikke skal lære grønlandsk for at orientere mig, og jeg synes faktisk, at jeg bliver rimelig godt orienteret om rigtig mange debatter i Grønland.
Det mangler vi fra Færøerne.
Det er totalt umuligt for mig at læse færøsk, og jeg aner ikke, hvad pokker det er, de diskuterer deroppe, andet end det, jeg kan læse fra nogle overfladiske ting, jeg har taget ned fra nettet, og det bliver jeg ikke klogere af.
Derfor mener jeg jo, at begge parter kan gøre noget, men vi har efter min mening også taget et ordentligt skridt med den her udsendelse.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Tak for en god tale, og tak for din store interesse i at få tingene i rigsfællesskabet til at fungere.
Vi har tidligere snakket om et samarbejde mellem parlamenterne.
Mit spørgsmål er så: Er der gang i det arbejde, og hvor langt er vi henne i det arbejde?
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Jeg forstår godt hr. Edmund Joensens spørgsmål, for det er et stykke tid siden, at vi begyndte at have en god dialog om det, og tusind tak for den opbakning, der har været fra ordføreren hele vejen igennem.
Det har så betydet, at der også har været en udskiftning af formand.
Så jeg har først den seneste uge været i kontakt med min nye kollega fra det grønlandske udenrigsudvalg, der heldigvis er meget interesseret i at lave sådan et format.
Og vi har fået tilsagn fra det færøske udenrigsudvalg, som det er ordføreren bekendt, og det er derfor mit håb, at vi kan finde et tidspunkt lige efter sommerferien, hvor vi kan etablere det første møde mellem de tre udvalg.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Tak, og tak for talen og for samarbejdet.
Den ene er det med en handlingsplan mod racisme.
Der er jeg rigtig glad for det samarbejde, der er med Enhedslisten, Radikale Venstre og SF, i forhold til at Grønland også bliver tænkt ind i det arbejde, så det vil jeg gerne takke for.
Og så ved jeg også, at børneloven er i gang med at blive opdateret, så det synes jeg faktisk også er ret vigtigt at få på banen, fordi det er noget, som mange af os har kæmpet for i mange år, og den er helt tilbage fra starten af 1960'erne.
Men noget af det, som ordføreren også var inde på, er udlændingeområdet, og det er hele den her relation til Rusland og krigen i Ukraine og sådan nogle ting.
Og jeg er nødt til at sige, at i Grønland er udlændingeloven ikke blevet opdateret i de sidste 20 år, og det vil sige, at der er sket rigtig, rigtig mange stramninger af den danske lovgivning, som jeg synes man er nødt til at være opmærksom på også i forhold til Grønland.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Tak for det.
Børneloven ser jeg som en start på noget, som jeg tror vi er nødt til at sige ikke bare er noget, der er klaret med det initiativ.
Der skal vi have mange års systematisk initiativ i gang, og det skal grønlænderne selv tage hånd om.
Men jeg tror, at der skal laves en version 2 og en version 3, når vi kommer videre.
Hvad udlændingene angår, kan jeg bestemt anbefale ikke at gennemføre de samme stramninger i Grønland, som der er kommet her i Danmark, fordi de er til skade for de folk, der gerne vil være i landet, og vi har integrationsproblemer, som er skabt af loven og ikke er skabt af de mennesker, der kommer her.
Og derfor skal man ikke bare tilstræbe at lave den strammeste lov i et land.
Altså, lad Dansk Folkeparti og andre om det.
Det klæder ikke en socialdemokratisk regering at køre så hård en linje.
Og der vil jeg gerne rose regeringen for i det mindste at have indset, at sådan behandler vi altså ikke de ukrainske flygtninge, der kommer nu – tværtimod har vi løsnet på en stribe af områder.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Det er ikke for at forholde mig til dansk flygtningepolitik, for det er sådan set ikke så meget det, jeg gør mig i.
Men jeg forholder mig til Grønland, og jeg ser et behov for, at man ikke har en ladeport, men at man ligesom får lukket det ind og får skabt nogle ordentlige rammer for det her område.
Så det er egentlig det, jeg ønsker.
Jeg synes, det er helt afgørende for udviklingen af det grønlandske samfund, at der også er den her gode dialog med Danmark, men at der selvfølgelig bliver lyttet til Grønland.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Jeg er sådan set enig i, at verden er blevet mere usikker – i hvert fald tæt på.
Men der har jo været mange krige længere væk.
Prøv lige at tænke på, at jeg mødte nogle palæstinensere forleden, som sagde: Jamen det er da rigtig godt, at I gør alt det, I gør, for Ukraine, men hvad med os?
Vi har haft 30 års undertrykkelse, besættelse fra israelernes side, og Danmark snakker bare om det, Europa snakker bare om det – hvornår vil I gøre den samme indsats?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Mange tak.
Ligesom jeg vil undlade at lade Dansk Folkeparti stå til ansvar for Enhedslistens politik, vil jeg heller ikke forsvare andre partiers politik i Grønland.
Men jeg kan forsvare min egen, og jeg kan forsvare mine egne sådan standpunkter om det her med forsvaret.
Jeg vil jo rigtig gerne have, at forsvaret bliver integreret mere i det grønlandske samfund, og det har jeg også givet udtryk for i dag.
Jeg ved, der er rigtig mange i det grønlandske samfund, som er glade for den her arktiske kapacitetspakke, som der blev indgået aftale om her i sidste uge.
Jeg hører, at der er flere og flere grønlændere, som også er i forsvaret, som gerne frivilligt vil aftjene værnepligten.
Jeg synes, vi skal holde fast i frivillighedsprincippet og ikke tvinge folk til det, men se det som noget, vi er nødt til at udvikle stille og roligt i stedet for.
Jeg glæder mig også over, at beredskabsforeningen i Grønland er rigtig glade for, at der kommer den her beredskabsuddannelse i Kangerlussuaq.
Så der er sådan set rigtig mange i det grønlandske samfund, der er rigtig glade for, at grønlændere begynder at engagere sig og uddanner sig inden for det her område.
Så det vil jeg bare gerne starte med at sige.
Søren Espersen (DF), 2022-05-20:
Jamen jeg beklager, hvis jeg har skåret alle over én kam.
Det kan man ikke tillade sig, og det kan jeg heller ikke.
Jeg vil så sige om det med at være frivillig, at nu er der jo i øjeblikket ganske, ganske få, som bliver tvunget ind i forsvaret, for vi har ikke så stort et værnepligtsindtag.
I øjeblikket er det omkring 5.000 pr. år, og vi håber på, at vi ved forliget får betydelig flere.
Men der er stadig væk nok frivillige til, at man ikke behøver at tvinge folk.
Derfor sagde jeg også, at det i virkeligheden var symbolsk, men også meget væsentligt for at vise, at her står vi sammen, her har vi en opgave sammen, og her har vi et kongerige, som vi skal forsvare.
Det synes jeg er det væsentlige.
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Hvad den sidste del angår, nemlig hvordan vi sikrer rettighederne for grønlændere, der bor i Danmark, og at de lever et godt liv og ikke bliver udsat for dårlige ting, men tværtimod får mulighed for at deltage i samfundslivet, mener jeg, at vi godt kunne gøre mere.
Og jeg mener, at vi bør have et øget fokus på det.
Det vil jeg meget gerne diskutere videre med ordføreren og de grønlandske partier.
Hvad angår det sidste, vil jeg sige, at jeg tror, det først er nu, jeg forstår spørgsmålet rigtigt.
Altså, de områder, som Grønland ikke har hjemtaget, men hvor der så bliver vedtaget lovgivning med betydning også for Grønland – ja, den dialog er da klart også værd at styrke.
Det synes jeg bestemt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Tak for svaret.
Men det var netop også det.
Jeg har lige været i Grønland, og jeg har fulgt med i arbejdet i det grønlandske parlament, hvor jeg kan se, at der er fuld drøn på, men der er jo ikke et eneste udvalg deroppe, der netop beskæftiger sig med de ansvarsområder, som man skal varetage herfra.
En idé var bare – siden der også bliver snakket om, at man nogle gange bliver handlingslammet – at der også skal være et slags råd deroppe, som kan varetage det i det grønlandske parlament.
Men her fra dansk side er der jo stadig grønlændere i Danmark, som er vælgere, og som stemmer på danskere, der stiller op i Danmark.
Det er jo jeres vælgere, man også skal tage hånd om.
Det er danske statsborgere med grønlandsk baggrund, der netop oplever diskrimination, og her har vi netop også snakket om, om man bl.a. kunne indføre noget med minoritetsrettigheder for at sikre, at sproget osv. også bliver retfærdiggjort i forhold til retssikkerheden.
Hvad siger ordføreren til det?
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Det var nogle virkelig spændende og interessante betragtninger.
Jeg er ikke i tvivl om, både når vi kigger historisk på det, og når vi kigger på den nuværende situation i Grønland, at der er et kønsperspektiv i det her, som vi bliver nødt til også at blive klogere på.
Jeg tror ikke, at der var meget romantisk ved at være kvinde i bygder i gamle dage – det er jeg enig i – og jeg har også den forståelse, at kvinder i vidt omfang drev moderniseringen, kan man sige, af det grønlandske samfund og tog det til sig, men det var også noget af det, som det kunne være sjovt at blive klogere på.
I dag ser vi mig bekendt – i øvrigt lidt ligesom i Danmark – når vi kigger på, hvilke børn det er, der ikke lærer at læse, som ikke kommer videre, at der også er et kønsperspektiv der.
Vi ser drengene i en særlig sårbar rolle, hvilket også kunne være spændende at kigge ind i, og det er, måske fordi moderniseringen af Grønland betød et meget stort kønsrolleskifte, som var svært for mændene, der jo var jægerne i gamle dage.
Det er kvinderne, som nu tilsyneladende er klar til at gå ind at tage nye roller i det nye samfund.
Men det, jeg kommer med her, er mere gisninger.
Det kunne være spændende at blive klogere på, for netop også at kunne kigge fremad, hvad der skal til for at få endnu større dele af det grønlandske samfund ind, og her er der noget ligeværdighed, for vi står med de samme udfordringer i Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Mange tak.
Jeg er selv vokset op hos en enlig mor, som er feminist, og jeg husker, at min bamse blev brugt til at kæmpe for endnu flere vuggestuepladser, og min aanaa, min bedstemor, sad som socialudvalgskvinde, og Gudrun Chemnitz, som også er en del af min familie, var en meget kendt kvinde, og som formand for kvindeforeningen var hun i høj grad med til ligesom at udvikle.
Så jeg ser egentlig mig selv lidt som en moderne feminist, som også gerne vil være med til netop at inkludere, og det betyder både kvinder og mænd, og være med til at sikre, at mænds rolle i det grønlandske samfund sådan også er noget, vi måske er lidt mere bevidste omkring.
For jeg tror sådan også, at de har haft det svært og måske på en måde har haft det sværere, fordi de har mistet en identitet ved at gå fra at være storfangere i en bygd til at komme til at bo i en boligblok i storbyen og derved måske har mistet hele den der rolle, de har haft som mand.
Så jeg synes bare, at det er et interessant perspektiv at være opmærksom på.
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Det er jeg meget, meget enig i, og det kunne vi i hvert fald hurtigt blive enige om var noget, der var værd at arbejde videre med.
Man kan jo sige, at det er dobbelt, for der er jo ingen tvivl om, at en meget stor del af de overgreb og problemer med vold, der er i Grønland, forårsages af mænd og går ud over kvinder, kan man sige, men der er heller ingen tvivl om, at det, hvis man kigger sådan socialt på det, som sagt ser ud, som om der er større problemer, når det handler om læring og uddannelse, i drengegruppen end i pigegruppen.
Så det er et komplekst tema, men helt sikkert noget, vi kunne blive klogere på i fællesskab.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for det.
Der har man fra dansk side sagt meget klart, hvilket jeg synes er en god og nødvendig ting: Det her lægger vi ikke ned over Færøerne; det er noget, som man tager stilling til deroppe.
Og så har man så behandlinger i Lagtinget om sikkerhedspolitik.
Det er et dansk område, men man har politisk flyttet det til Færøerne.
Faktisk er det, jeg vil ikke sige en revolution, men det er en meget stor ændring fra for få år siden, at man simpelt hen behandler sikkerhedspolitik i Færøerne.
Det kan så føre til, at man ikke altid får samme facit som i Danmark, og så kan man have et rige, som, selv om man er enige om det allermeste, også kan tale med forskellige stemmer i sikkerhedspolitiske spørgsmål.
Normalt plejer man at sige, at når det gælder sikkerheds- og forsvarspolitik, taler én stat med én stemme – der er én linje; der er ikke nogen tvivl om, hvad man mener.
Nu kan vi få en situation, hvor det danske rige taler med forskellige stemmer, har forskellige meninger.
Kender ordføreren andre eksempler på det fra andre stater, og mener ordføreren, at riget kan holde til det?
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Det er jo rigtigt, at det er en yderst kompleks situation.
Det er den for de fleste.
Og det er jo også rigtigt, at vi ser stadig flere eksempler på, at handelspolitik, telepolitik og al mulig anden politik også får geopolitiske og sikkerhedspolitiske implikationer.
Og der er jo ikke meget andet at gøre, tænker jeg, end det, som vi i fællesskab er ved at prøve at gøre, nemlig at arbejde tættere og tættere sammen om, hvordan vi håndterer det, og tættere og tættere sammen om at definere, hvad der så er, kan man sige, det samlede rigsfællesskabs udenrigspolitik.
Det er stadig min overbevisning, at vi står stærkere sammen som stemme udadtil, end vi står hver for sig.
Det ved jeg godt at jeg ikke er enig med alle i Grønland og på Færøerne i, men det er min egen opfattelse.
Men det er også helt indlysende, at vi bliver nødt til fra dansk side at inddrage Færøerne og Grønland langt mere og langt tidligere, end vi har været vant til, og også tage alvorligt, hvad holdningen er.
Med hensyn til den radar, der nu skal være på Færøerne, kunne man så have forestillet sig, at den blev bygget, hvis Færøerne vitterlig ikke ville have den?
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er modsætningsfyldt.
Og jeg er helt enig i, at selvfølgelig har vi ikke forskellige interesser sikkerhedspolitisk; der er ikke nogen forskel på, hvilke interesser man har.
Men det er også meget vigtigt, for at fællesskabet skal fungere, at man overlader de beslutninger, som er vigtige for Færøerne, til Færøerne.
Det er ikke en strid om kejserens skæg, for det er vigtigt, at man føler: Det er os, der bestemmer.
Det gælder, selv om man bestemmer det samme, som man ville have bestemt i Danmark.
For så ville man have problemet, hvis beslutningen var taget på forhånd, selv om det var samme facit.
Men man risikerer altså også, at der kommer forskellige udmeldinger, forskellige afgørelser i forskellige sager.
Det må man så, synes jeg, og jeg ved ikke, hvad ordføreren tænker om det, lære at leve med – nogle gange er et rige splittet på de mest fundamentale ting, nemlig sikkerhedspolitik.
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Jamen jeg synes egentlig, at hr. Sjúrður Skaale formulerer det meget elegant.
Altså, jeg er ikke i tvivl om, at grundlæggende har vi samme sikkerhedspolitiske interesser om lavspænding og en bæredygtig udvikling til gavn og glæde for de folk, der bor i Arktis og i Nordatlanten.
Men det er også helt indlysende, at der kan komme sager og være områder, hvor vi, qua at vi ligger forskelligt geografisk og har en forskellig erhvervsstruktur, har forskellige interesser, og det må vi håndtere fra gang til gang.
Og det må alle dele være indstillet på, også Danmark.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Tak for ordførertalen, og tak for de møder, vi også havde forleden i Grønland.
Jeg vil gerne komme lidt ind på bl.a. det samarbejde, altså den konstruktion, vi har med hensyn til bl.a. det forslag, Siumut kommer med, med hensyn til et folketingsråd, og at vi bliver nødt til at samarbejde.
Vi har jo set, at Grønland har taget direkte ansvar over for nogle ansvarsområder, som Folketinget varetager i forhold til noget lovgivning, bl.a. ved at sige: Nu vil vi fra Grønlands side gerne have i forhold til f.eks. foranstaltningen for retsvæsenet, at straffe for forbrydelser imod børn skal hæves med 50 pct.
Så der er jo en masse ting dér, der også bliver taget hånd om.
Jeg vil egentlig gerne høre lidt om ordførerens tanker om, hvordan vi kan styrke den del af samarbejdet.
Kan det være gennem et lignende folketingsråd, eller er der nogle andre tanker bag fra Radikale Venstres side?
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Som udgangspunkt er vi åbne for at diskutere stort set alle mulige konstruktioner, der kan være med til at styrke både de enkelte dele af rigsfællesskabet og rigsfællesskabet som sådan.
Det er klart, at når man laver nye sådan mere formelle konstruktioner som nu kontaktudvalget, eller hvis man skulle lave en eller anden form for råd, så skal man selvfølgelig altid spørge sig selv, hvor meget mere man kan vinde ved at bruge vores kræfter på at etablere det frem for at gøre det, vi kan inden for rammerne af det, vi kan i dag.
Det er jo en speciel konstruktion med fire nordatlantiske mandater i Folketinget, hvor der så samtidig er en regering i Grønland.
Altså, det giver nogle interessante situationer nogle gange, og især når det ikke er de samme partier, som sidder her, som sidder i de respektive regeringer.
Kan vi finde en mere, kan man sige, ligeværdig måde at få det til at fungere på?
Det vil jeg slet ikke udelukke.
Men jeg har desværre ikke konstruktionen inde i hovedet selv, sådan lige med det samme i hvert fald.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Jeg tænker egentlig, at efter den seneste aftale, der er blevet indgået, om den arktiske kapacitetspakke, kunne det give mening at genbesøge, hvor nemt vi kan gøre det for unge at aftjene værnepligten, men gøre det frivilligt.
Det er jeg sådan set ret åben over for.
Det er egentlig mere noget praktik, der er en hindring, sådan som jeg ser det.
Et andet område er cybersikkerhed i forhold til Grønland.
Vi har haft flere cyberangreb her på det sidste.
Vi har tre, der sidder i Digitaliseringsstyrelsen, så der er i høj grad behov for, at man i fællesskab ser på, hvad vi kan gøre for at styrke cybersikkerheden.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Tak for det.
Det er jo således, at når man sammenligner med den danske historie, hvor nogle få enkelte kvinder eller nogle få enkelte børn har været udsat for nogle grusomheder, bliver det hurtigt sammenlignet som en retfærdiggørelse, i forhold til at over halvdelen af grønlandske kvinder fik tvangsopsat spiral, og børn helt ned til 13-årsalderen.
Altså, hvis det nu var halvdelen af den danske befolkning, man havde gjort det ved, kunne vi måske godt have taget den snak, især hvis det havde været, lad os sige et eller andet andet land som Rusland eller sådan noget, der havde påtvunget den danske befolkning at gøre det, men det er jo ikke helt sammenligningsgrundlaget her.
Så jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren, om Konservative virkelig mener, at der er et sammenligningsgrundlag mellem nogle få enkelte danske kvinder og over 60 pct. af de grønlandske fødedygtige kvinder.