Kaare Dybvad Bek (S), 2022-04-07:
I det beslutningsforslag, som vi behandler nu, pålægges regeringen inden udgangen af året at sikre udvidede muligheder for, at kommuner kan anvise boliger til boligsøgende i private udlejningsejendomme.
Det svarer til det fulde indhold af det regeringsudspil, som vi lavede i marts sidste år, om blandede boligområder, som var en opfølgning på parallelsamfundspakken fra 2018.
Selve parallelsamfundspakken er der et bredt folketingsflertal bag, og man kan sige, at kernen eller sådan den store del af vores udspil sidste år handlede om at indføre forebyggelsesområder.
I den forbindelse blev det foreslået at udvide de skærpede krav til kommunal anvisning til boligsøgende i udsatte boligområder til også at omfatte anvisning af ledige boliger i forebyggelsesområder.
Derfor kiggede vi på, hvordan man kunne udvide kommunernes mulighed for at anvise boliger til borgere, som ikke kan få anvist en bolig i et udsat boligområde eller et forebyggelsesområde på grund af de skærpede anvisningsregler.
Vi synes generelt, at det er vigtigt at sikre, at kommunal anvisning ikke alene sker i den almene sektor.
De private udlejere mener vi også kan tage et boligsocialt ansvar, hvis vi ønsker at forhindre en social opdeling mellem forskellige bydele og bebyggelser og sikre en varieret beboersammensætning, hvor de stærke også kan være med til at løfte dem, der ikke er lige så stærke.
For at løse vores boligsociale problemer har vi brug for en fælles indsats, og det var baggrunden for, at vi foreslog at styrke kommunalbestyrelsens anvisningsret for boliger i private udlejningsejendomme.
Forslaget handlede om at sikre, at alle ejere af private udlejningsejendomme med 20 eller flere lejemål efter kommunalbestyrelsens bestemmelse skulle stille hvert tiende ledige lejemål til rådighed for kommunalbestyrelsen, og dette skulle anvendes i kommuner med udsatte boligområder eller forebyggelsesområder.
De politiske forhandlinger på baggrund af udspillet viste imidlertid, at der ikke fandtes et flertal for en sådan anvisningsordning.
Men forhandlingerne viste også, at hele aftalekredsen er enig i, at kommunalbestyrelsens anvisningsmuligheder også skal give mulighed for at omfatte private udlejningsejendomme, hvis det er frivillige ordninger.
Samtidig har private udlejere givet udtryk for, at de gerne vil bidrage til, at kommunerne får bedre muligheder for at anvise boliger i private udlejningsejendomme, så længe det sker frivilligt.
Vi blev derfor enige om at justere den frivillige ordning og give de private udlejere og kommunerne mulighed for at aftale, at kommunerne får anvisningsret for private udlejningsejendomme.
Justeringen betyder, at muligheden for at indgå frivillige aftaler om anvisning med private udlejere, som ønsker at stille lejligheder til rådighed for kommunen til løsning af boligsociale opgaver, finder anvendelse i alle kommuner.
Aftalens tidsbegrænsning på 6 år er nu ophævet med henblik på at overlade det til aftaleparterne at aftale varigheden af anvisningsretten.
Det er også aftalt, at der foretages en evaluering af den justerede frivillige ordning i 2025 for at se, om den virker efter hensigten.
Jeg synes, det er en fin løsning, som vi er kommet frem til i fællesskab, og det er min fornemmelse, at de private udlejere er villige til at yde et bidrag til løsningen af boligsociale problemer.
Jeg kan kun bekræfte, at regeringen står ved den aftale, som blev indgået i juni sidste år, inklusive den del, som handler om anvisningsret, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg vil starte med at undskylde over for formanden, at jeg var indisponeret.
Jeg skal nok lade være med at sige, hvem der vandt.
Vi udmønter den aftale, som vi lavede sidste år den 29. november, om støtte til mere liv i de små og mellemstore byer.
Jeg tror, det var Venstres daværende gruppeformand, der sagde, at når vi havde en overskrift, der lød »Mere liv i bymidter og landdistrikter«, så skulle vi i stedet bruge formuleringen lidt mere liv i byer og landdistrikter.
Det er jo trods alt nok heller ikke helt forkert.
Vi er jo godt klar over – det tror jeg at alle, der er med i den her aftale, er – at det ikke er sådan, at nu sker der store omvæltninger af hele den måde, folk lever og bor på.
Men vi mener, det er et skridt i den rigtige retning.
Vi ved, at der er mange, der kæmper med, at folk fraflytter bymidten og der lukker butikker, fordi vi handler på en anden måde.
Det sker både i små byer og selvfølgelig også i store byer.
Der har vi så sagt, at vi afsætter 180 mio. kr. til fornyelse af bymidterne og etablering af lokale velfærdscentre.
Vi har lavet det sådan, at lovforslaget giver hjemmel til, at det bliver fastsat i en bekendtgørelse.
Vi er enige om at afsætte 130 mio. kr. til en forsøgsordning, der skal hjælpe ti udvalgte bymidter, og så har vi givet en særskilt mulighed til landdistrikter og økommuner for at udleje bosætningshuse for at tiltrække tilflyttere.
Det giver mulighed for at udleje i en periode på 3-12 måneder.
Jeg håber, forslaget vil hjælpe med til at styrke bymidterne de steder, hvor der er faldende befolkningstal og butikkerne lukker, og samtidig også vil gøre, at man på f.eks. øerne får mulighed for at tiltrække borgere.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen.