René Christensen (DF), 2022-09-08:
Tak for det.
Det er jo faktisk en finanslovsdebat, vi har her i dag, og selv om vi alle er lidt i valgmode, er det jo sådan, det er.
Jeg vil da gerne benytte lejligheden til at sige, hvad Dansk Folkeparti gerne vil, og hvad vi ser i det forslag til finanslov, der er kommet.
Det er faktisk rigtigt, at når man læser finanslovsforslaget, og når man læser Økonomisk Redegørelse, går det faktisk godt i Danmark, ingen tvivl om det.
Vi kan se, at beskæftigelsen er højere end før corona, altså før der skete en hel masse ting, som har berørt os meget, og det går faktisk bedre på bagkant af corona, altså nu, med beskæftigelsen.
Det, vi kan se, er, at dem, der er kommet i beskæftigelse, også er dem, der har haft sværest ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Når man så ser på finanslovsforslaget, har finansministeren jo, som flere også har sagt, været ude at sige mange gange, at det er et forslag til en stram finanslov.
Det er måske også rigtigt nok, selv om der er nogle, der mener, at den ikke er stram.
Der, hvor vi måske synes at der mangler lidt, og vi er klar over, at der er afsat en pulje på 2 mia. kr., er i forhold til den udfordring, som danskerne står med lige nu.
Det kan godt være, at det går godt på bagkant af corona, men der er jo sket noget nyt, og det er krigen i Ukraine, og det er ikke helt kun det, for det er også det, at vi i hele den vestlige verden har haft den politik, at vi hver eneste dag har pumpet milliarder ud i samfundet.
Renterne har været meget lave, ja, vi har endda haft minusrenter, men nu skal renterne til at stige, og derfor står vi også i en situation med en meget stor inflation.
Men det er også på grund af energikrisen blevet rigtig dyrt at være en dansk husholdning.
Det adresserer man ikke rigtig i forbindelse med finansloven.
Vi har jo sagt, at vi gerne vil sænke elafgiften.
Det bakker vi fuldt op om.
Men vi bakker også op om at se på, hvordan man kan sænke elafgiften eller for den sags skyld fjerne den på den lange bane.
Vi tror desværre, at den her energikrise kommer til at vare mere end 6 måneder, og det tror jeg desværre også rigtig mange vil være enige med mig i.
Så kan man jo spørge, når nu det er svært at kaste mange penge ud i samfundet for ikke at skubbe til inflationen, hvad man så kan gøre.
Det med elafgiften er faktisk en meget god måde at gøre det på, for det er ikke én check, der bliver sendt ud, og hvor der så kommer mange penge ud på en gang.
Den enkelte familie vil nemlig løbende få et større rådighedsbeløb, fordi der altså er nogle regninger, der bliver mindre, og så er der plads til at betale nogle andre regninger.
Vi har også foreslået, at man på den lange bane og ikke kun i den krise, som vi står i, skulle kigge på en fødevaremoms.
Danmark er jo det eneste land i Europa, som har en ensartet moms på det hele.
Vi ligger på et topniveau, men vi er også et af de mest beskattede lande i verden, så hvorfor skulle momsen ikke også ligge helt i top, nemlig på 25 pct. på alle varer?
Hvis man nu indførte en fødevaremoms på det halve, altså på 12,5 pct., ville den enkelte husholdning også få et større rådighedsbeløb.
Vi har prøvet at regne lidt på det, og hvis man gjorde det, ville en almindelig LO-familie få ca. 6.500 kr. mere til sig selv om året.
Så kan man jo spørge: Er det meget, eller er det lidt?
Det er i hvert fald 6.500 kr. efter skat, som man så kan bruge på noget andet.
Det ville også betyde en løbende mindreudgift for familierne.
Danmark er et af verdens dyreste land at rejse til.
Vi ved det jo; København har førstepladsen og er det sted i verden, hvor det er dyrest at købe en kop kaffe.
Jeg mener, at gennemsnitsprisen på en kop kaffe i København ligger på over 50 kr.
Det ville faktisk også være med til at skabe noget vækst, og det ville give husholdningerne et større rådighedsbeløb.
Og når man samtidig begynder at kigge på elafgiften, begynder det faktisk også at blive til noget for den enkelte husstand.
Så kan man også sige, når man sådan kigger på forslaget til en finanslov, som skulle være meget stram, at regeringen jo ikke har fjernet noget, for hvad er der også sket i den her periode?
Der er jo nogle, der har fået noget.
Nu kan man ikke give til danskerne; man kan ikke give til dem, der har de lave lønninger, og man kan ikke give til pensionisterne, for så presser man jo inflationen – det må vi nok kunne forstå.
Men man kunne godt give indvandrerfamilierne 2.000 kr. skattefrit om måneden, altså 24.000 kr. om året skattefrit.
Det kunne man godt give en børnefamilie.
Så kan nogle komme og sige, at der også er danske familier, der får det.
Det er også rigtigt.
Men 63 pct. af dem, der når op på at få topbeløbet på de her 24.000 kr., er indvandrerfamilier.