Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Tak for ordet.
Allerførst tak til statsministeren for redegørelsen, som er interessant.
Vi kan jo også se, at Det Økonomiske Råd beskriver mange af de nuværende og kommende strukturelle udfordringer med samfundsøkonomien og med demografien i Grønland og med den fraflytning, vi også har talt meget om i dag.
Man kunne kalde det en indre trussel.
Man kunne kalde det dødens gab.
Som det er velkendt, har vi også et amerikansk pres, som skaber en trussel udefra.
Derfor har det også været vigtigt for mig at være i Grønland mange gange og holde møder med de relevante naalakkersuisutmedlemmer; for vi er i en tid, hvor vi har brug for at koordinere tæt med hinanden, hvordan udviklingen af Grønland skal være.
Ledelsen af vores land sker først og fremmest hjemme i Grønland, men den bør også ske i en tæt koordination med Danmark.
Derfor tror og håber jeg også, at rigsmødet, som skal afholdes her senere i den her måned, bliver ret afgørende for den retning, man får sat i fællesskab.
For jeg tror, det er vigtigt, at Grønland også begynder at blive konkret i forhold til de investeringer, som vi jo snakker om.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi investerer i energiforsyning, i havne langs den grønlandske kyst og i den enkelte vej, der skal være mellem Sisimiut og Kangerlussuaq.
Jeg tror, det er vigtigt, at de infrastrukturinvesteringer kommer højt op på dagsordenen, for det er investeringer, der har et dual use-formål, som samtidig kommer forsvaret af Grønland til gavn og det grønlandske samfund til gavn.
Regeringen og naalakkersuisut ønsker at udvide samarbejdet om erhvervsudvikling.
Og ud over det samarbejde, der er mellem private virksomheder i Grønland og i Danmark, tror jeg, det er afgørende, vi også skaber muligheder for investeringer i Vestnordenfonden, som har rigtig gode erfaringer med at investere lokalt og også investere der, hvor det rent faktisk gør en forskel; hvor det er varige projekter, som også skaber noget afkast over år.
Det er vigtigt, at vi bliver ved med at investere i mikroinfrastruktur.
Det har vi også set i Grønlandsudvalget.
Det er noget af det, som jeg bl.a. har været ude at se i Sisimiut faktisk gør en ret stor forskel med selv relativt få penge her fra Folketinget.
Og så tror jeg, det er vigtigt, at vi holder døren åben for en større investeringsfond, så staten også kan være med til at sætte skub i konkrete erhvervsprojekter i Grønland.
Jeg tror desværre ikke, at vi udelukkende kan overlade det til de private virksomheder, selv om man godt kunne ønske sig det.
Ud over at investere i infrastruktur og erhvervsudvikling er vi også nødt til at investere i mennesket.
Vi er nødt til at investere i et tættere samarbejde på sundhedsområdet og på socialområdet.
For fælles investeringer i rigsfællesskabet er afgørende.
Vi skal investere i en nordatlantisk klasse, som allerede er der, men er udfordret i forhold til at have elever nok.
Vi skal investere i unge på tværs af rigets dele i form af en fortsættelse af Sjómaq.
Vi skal investere langt mere i undervisning om hele rigsfællesskabet i den danske folkeskole.
Vi skal investere i studierejser.
Selv om alt det, jeg snakker om, måske kan lyde lidt dyrt, så er alternativet langt mere sårbart.
For hvis vi mener det alvorligt med rigsfællesskabet, er det afgørende, at vi investerer det nødvendige i det, også i at udvikle rigsfællesskabet i fællesskab.
Hvis vi skal se på nogle af de konkrete samarbejdsprojekter, der allerede er på bordet, er der indgået en hensigtserklæring allerede tilbage i 2023 om låneoptag i et vandkraftprojekt i Nuuk, i Qasigiannguit og i Aasiaat, som er det andet projekt.
Projektet i Nuuk er beregnet til ca. 3 mia. kr., og det bør også udbygges med en transmissionslinje til ca. 1 mia. kr. ekstra, hvis det er, at vi skal sikre en redundans, hvilket også er vigtigt i forhold til forsvaret.
Så det er endnu et dual use-projekt.
Hertil ved vi dog også, at der er et renoveringsefterslæb i Grønland på 1,8 mia. kr. på vores energiforsyning.
Og vi har jo set tydeligt med de her strømnedbrud, der har været i Nuuk, hvor sårbart det i virkeligheden er, når der er bare ét kabel, der bliver brudt over.
Sammen skal vi også sikre, at der er en nødvendig sikring af søkablet, så vi står meget mere robust.
Vi skal sikre, at vi får et tilstrækkeligt beredskab, for hvis der er trusler udefra fra nogen, som ikke ønsker os det godt, så skal vi stadig væk kunne have et velfungerende samfund.
Så det handler om en robustgørelse af det grønlandske samfund, også når vi snakker om det overlap mellem forsvar og det grønlandske samfund.