runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-10-11:
Jeg vil egentlig gerne starte med lige at kvittere for ministerens interesse for de her sager, og jeg kan så også med glæde konstatere, at ministeren siger, at han arbejder i den retning, som jeg også selv helst ser vi arbejder i, nemlig at få resten af Europa til at blive realister, når det kommer til udlændinge- og migrationspolitik.
Nogle lande ved den yderste grænse er jo begyndt at være tvunget til det, og så har vi nogle af de andre lande, der ligger længere inde, Tyskland og Frankrig, som også på en eller anden måde er begyndt at nærme sig nogle realistiske positioner, for de kan jo godt se, at situationen begynder at være uholdbar.
Men jeg er stadig bange for, at man i Europa ikke kommer til at forstå det her.
Vi ser jo stadig væk, at man har haft en totalt manglende kontrol med, hvem man har i landet i Tyskland og i Belgien for den sags skyld også, ligesom man har haft i Sverige, hvor der er store sorte økonomier, lande, som folk, der er udvist af Schengenlande, opholder sig i på trods af udvisningsdomme.
Der kunne jeg godt tænke mig, at ministeren måske lige oplyste os om, om vi også har et samarbejde dér.
Er der nogle ting, vi presser på for i forhold til at få folk i f.eks. Tyskland til at opretholde det her med at få udvisninger af Schengen til at blive gennemført ordentligt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-11:
Man kan sige, at det jo ikke er sådan, at vi er taget til Berlin har dikteret, hvordan de skal gøre tingene.
Men vi forsøger jo gennem det arbejde og de resultater, vi selv har lavet, bl.a. i forhold til hjemsendelser og også i forhold til en række andre områder, f.eks. parallelsamfundspakken, at inspirere andre mennesker.
Jeg får jævnligt besøg.
Så der er stor efterspørgsel på vores resultater, men det er klart, at det jo i sidste ende er noget, folk selv må vedtage.
Fra et tysk perspektiv er der jo også nogle ting, der ikke fungerer.
I Tyskland efterspørger man f.eks. Dublinoverførsler, altså der, hvor en flygtning er kommet til et andet land først og så efterfølgende er rejst til Tyskland.
Så siger tyskerne, at så skal man jo ifølge EU-lov tilbage til der, hvor man kom ind.
Det er en meget lav procentdel af dem, de efterspørger, som bliver sendt tilbage.
Så de har jo også nogle ting, hvor de kigger på det og siger: Der er nogle andre europæiske lande, der ikke gør det, som egentlig er aftalt, og derfor står vi i en meget, meget bøvlet situation.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-11:
Det vedkender jeg fuldstændig, og som jeg sagde i min tale, har man brug for gode naboer.
Jeg tror, at vi i alt for lang tid har haft et naboskab rundtomkring i Europa, der har været naivt, særlig på udlændingepolitikken og migrationspolitikken.
Der har der været for mange af vores nabolande, der har været for naive.
Der er f.eks. sagen i Sverige, hvor man udviser, hvad jeg vil kalde en jihadist, som ankommer til Belgien, og som bliver taget af politiet flere gange der, uden at man sender ham til Marokko, på trods af at man ved, at han er dømt til udvisning.
Så beholder man ham, og det resulterer så i, at svenske fodboldfans bliver skudt i Belgien her for kort tid siden.
Det er jo en katastrofe, at den slags kan fortsætte med at ske i Europa, altså at man ikke får udsendt folk, når de er udvisningsdømte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-11:
Jeg vil så i forhold til 2010'erne, altså 2014-2015, sige, at der har stemningen ændret sig markant, og det er jeg selv rigtig glad for.
Jeg synes særlig, at man for Tysklands vedkommende, og det gælder også Sverige, Frankrig og andre lande, var alt for liberal; nu siger jeg liberal, men det er jo ikke ment som liberal i Liberal Alliance, men ment i en bredere forstand, i forhold til hvor mange man tog imod.
Det har haft enormt store konsekvenser.
Serdal Benli (SF), 2024-10-11:
Tak for det, og tak til ministeren for en fin redegørelse.
Vi deler sådan set den samme vision, i forhold til at vi skal have nogle fælleseuropæiske løsninger på de her udfordringer, vi står med, også i forhold til flygtningekrisen, migrationskrisen osv.
Jeg hørte også i den socialdemokratiske ordførers tale, at man i Socialdemokratiet sådan set fortsat går efter at gå enegang i forhold til netop at skabe sådan nogle løsninger, f.eks. i forhold til et modtagecenter uden for EU.
Er det korrekt forstået, at det fortsat er Socialdemokratiets politik?
Er det også noget, der er en fælles politik for regeringspartierne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-11:
For regeringen kan jeg sige, at så længe der er fremdrift på det europæiske spor, altså det, at der er flere og flere europæiske lande, og det er der, som bakker op – senest havde vi 17 ud af de 27 europæiske medlemslande som medunderskrivere på et brev, der opfordrer til at lave tredjelandesløsninger – og så længe det spor er varmt og der kommer flere til, så forfølger vi selvfølgelig det.
Men vi har ikke udelukket, at vi i sidste ende kan lave vores egen løsning.
Serdal Benli (SF), 2024-10-11:
Men vil konsekvensen af det, at man går enegang, jo ikke være at svække netop det med bl.a. screeningsordningen, som vi jo lige nu sender til videre behandling?
Men det, der sådan set er intentionen i asyl- og migrationspagten, er jo at få de her fælleseuropæiske løsninger, når krisen står på, men også at sikre grænseområderne.
Men vil konsekvensen af det her ikke være, hvis Socialdemokratiet eller regeringen vælger at gå enegang og siger, at det skal Danmark løse alene, at man så svækker det fælleseuropæiske samarbejde?
Vi tror på, at det er det, der skal til for at kunne løse nogle af de her udfordringer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-11:
Jeg forstår godt synspunktet, men jeg synes, at man lige såvel kan vende det om.
Det, at f.eks. Italien nu laver en aftale og jo i egentlig forstand går enegang i forhold til at lave en aftale med Albanien, synes jeg ikke svækker samarbejdet i forhold til Italien.
Det synes jeg sådan set bare gør, at man åbner nogle muligheder, og at man prøver nogle ting af, som kan vise sig at være bæredygtige for hele Den Europæiske Union.
Det tror jeg ikke betyder, at man ødelægger samarbejdet.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Hvis det er sådan, at vi bruger al den kapacitet, der er, vil man kunne nedbringe ventelisterne eller i hvert fald holde dem på et rimeligt niveau.
Sagen er jo den, at der er lange ventelister i øjeblikket, og jeg synes, det er hensigtsmæssigt, at man bruger den kapacitet, der er i både det offentlige og i det private, til at sørge for, at der fødes så mange børn som overhovedet muligt.
Det kan godt være, at spørgeren ikke kan forstå det, men jeg synes faktisk, det er rimelig enkelt.
Der er den kapacitet i Danmark, som der er til rådighed, noget i det private og noget i det offentlige, og hvis man bruger hele kapaciteten på at frembringe så mange børn som muligt, synes jeg, at det er ganske fornuftigt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-11:
Det mener jeg simpelt hen er forkert.
Der er ikke tale om eksorbitante bøder.
Det beløb, som EU ville efterspørge at man skulle bidrage med til eksempelvis grænsesamarbejde, hvis man ikke tager imod et bestemt antal flygtninge, er 20.000 euro pr. person.
Og jeg kan oplyse hr. Mikkel Bjørn om, at Danmark allerede giver mere til vores grænsesamarbejde end det, vi ville blive pålagt, hvis vi ikke havde et retsforbehold.
Altså, vi er over det beløb.
Vi bidrager til Grækenlands kystvagt, vi bidrager til Litauens grænsehegn, og vi bidrager til en masse andre EU-lande, for det mener vi at vi er forpligtet til.
Men vi ville ikke blive pålagt en udgift, der er større end den, vi allerede frivilligt betaler.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Så er jeg usikker på, om ministeren overhovedet har læst EU's migrations- og asylpagt.
For det er jo det, der er en central del af EU's migrations- og asylpagt, nemlig at hvis man ikke har et retsforbehold, kan EU påtvinge de europæiske lande kvoter af migranter og ovenikøbet pålægge de europæiske lande at betale eksorbitante bøder, hvis ikke de europæiske lande lever op til den kvoteandel, som EU mener at landene skal tage imod.
Så det er ikke underligt, at Frankrig, Holland og en lang række andre europæiske lande mener, at det er retsforbeholdet, der mangler, for at de kan føre den her politik; det er jo, fordi de bliver pålagt migranter, som de ellers ville kunne have afvist, hvis de havde haft et retsforbehold.
Frederik Vad (S), 2024-10-11:
Jeg har ikke noget imod ensretning, hvis det bliver den danske politik, der bliver ensrettet efter.
Det er det, vi arbejder hen imod, og der kommer jo flere og flere resultater, heldigvis, som bevæger sig i den stramme danske udlændingepolitiks retning.
Hvis ordføreren virkelig mener, at det kun drejer sig om, hvilken politik de enkelte nationalstater fører, så skal jeg bare lige være helt klar over, om det så også betyder, at Dansk Folkeparti er imod Schengen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Ja, det betyder det.
Vi er modstandere af Schengen, og det har vi været i lang tid.
Det er ikke en nyhed.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-11:
Tak for det, og tak for ministerens indlæg her.
Der var lige to ting, som jeg bed mærke i.
Ministeren sagde for det første, at med hensyn til de muligheder, man nu får her, har man ikke rigtig taget stilling til, om Danmark skal gå om bord i det eller ej.
Kan ministeren sige, hvad man vurderer er fordele og ulemper, og hvornår der kommer en beslutning fra regeringens side?
Det andet var, at ministeren i slutningen af talen taler meget om det her med, at man prøver at preppe de andre lande til at gøre mere i forhold til at tilbagesende.
Hvis man sådan kigger hen over Europa, er jeg fuldstændig enig med ministeren i, at der er nogle udfordringer, men der er faktisk også nogle lande, der nu begynder at rykke og rykker hurtigere end Danmark på nogle af fronterne.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, når nu f.eks. Tyskland begynder at tilbagesende til Afghanistan, hvorfor regeringen i Danmark så ikke gør det.
Hvad er grunden til, at man her er mere konservativ, end de er i Tyskland?
Det første spørgsmål synes jeg ikke ministeren svarede på, men det kan vi lige vende tilbage til her i anden omgang.
Det andet er jo, at ja, det er måske få fra Afghanistan; det er måske mange.
Men ikke desto mindre står ministeren ligesom og siger, at vi er fremme i skoene og de andre lande er tilbage i skoene.
Så hvad er grunden til, at man ikke går i gang med det?
Vi har jo en række kriminelle fra Afghanistan, som har lavet også vanvittig kriminalitet i Danmark, og som stadig væk er her, altså som stadig væk er på Kærshovedgård, eller hvor de nu er henne.
Hvorfor ikke få dem hjem?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-11:
Det, jeg kan konstatere, og det, jeg startede med at sige, er, at jeg synes, det er positivt, at Tyskland som land afprøver nye veje, men jeg siger bare samtidig, at Tyskland har 300.000 afviste asylansøgere, og vi har 350.
Det er jo lidt forskellige tal.
Alt i alt tror jeg i hvert fald ikke ikke, det er et forbillede for os.
I forhold til det med grænseproceduren er vi ved at afklare det nu, både i forhold til om det juridisk giver mening for os, men også i forhold til vores grænser.
Vi har jo grænsekontrol mod Tyskland, men spørgsmålet er, om indførelsen af den procedure i dansk lovgivning vil kunne svare sig i forhold til det relativt lave antal, vi har, og også, hvordan det i givet fald, hvis man gør det, vil påvirke det både på landegrænsen, på den blå grænse, altså på færgerne, og i Kastrup, som også tager imod en stor andel hvert eneste år.
Så vi kommer tilbage med en vurdering af det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Ministeren nævner, at Danmark står i en privilegeret situation i modsætning til mange af de andre europæiske lande.
For en af årsagerne – en af de meget store hovedårsager – til, at Danmark står i en privilegeret situation, særlig set i lyset af EU's migrations- og asylpagt, hvor man har en ambition om at omfordele tusindvis af migranter til de europæiske lande, er jo det retsforbehold, som Danmark har, og som Dansk Folkeparti anbefalede at vi ikke afskaffede, men som Socialdemokratiet og Venstre dengang anbefalede, at vi skulle afskaffe.
Er det ikke korrekt forstået, at når Frankrig, Holland og andre europæiske lande i dag kigger mod Danmark i misundelse over vores retsforbehold, så er det bl.a. takket være Dansk Folkeparti og en række andre partier, bl.a. Liberal Alliance og Enhedslisten, tror jeg, som dengang anbefalede, at vi skulle beholde retsforbeholdet, i modsætning til Socialdemokratiet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-11:
Jeg er enig i, at det er Dansk Folkeparti, der sammen med andre partier har æren eller skylden – hvad man nu vil kalde det – for, at vi har et retsforbehold i Danmark i dag.
Men jeg er ikke enig i, at det er retsforbeholdet, der er definerende for vores mulighed for at føre en stram politik og for at have styr på, hvor mange der kommer hertil.
Altså, det mener jeg ikke er rigtigt, og det har jeg sådan set også sagt, både til gæsten ved Dansk Folkepartis årsmøde, nemlig Jordan Bardella, og også til den hollandske minister, jeg har haft besøg af, som begge efterspørger at få et retsforbehold i hjemlandet.
Jeg mener ikke, at det er det, der er forudsætningen for at føre en stram udlændingepolitik og for at sørge for at have styr på, hvor mange der kommer hertil; det er først og fremmest, at man effektivt tilbagesender folk, som ikke har et asylkrav.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg jo er glad for alle lande, der afprøver nye metoder til at kunne lykkes med at sende folk ud, som ikke har lovligt ophold i Europa.
Det synes jeg altid er positivt.
Det er jo en ny metode, og jeg kender ikke de tekniske detaljer i det, men som jeg forstår det, sker det ved, at der er et øvrigt land ud over Tyskland og Afghanistan, som er indgået i den her procedure.
Men vi bliver også nødt til at have tallene på bordet.
Hvis man omregner det til danske forhold, svarer det sådan proportionelt til, at vi sendte én afghaner tilbage.
Det er jo ikke voldsomt mange, og jeg tror, det er vigtigt at sige, at det, vi lykkes med i Danmark, jo er at få mange til frivilligt at rejse hjem, bl.a. til Syrien.
Der er vi bedre end de fleste lykkedes med at få folk til at rejse tilbage.
Jeg mener, at der er rigtig mange lande, der kunne tage ved lære af det, som vi i Danmark har gjort de sidste 4 år – siden vi lavede det, der hedder Hjemrejsestyrelsen, og omlagde vores hjemrejseindsats.
Man kan se, at Sverige allerede har implementeret nogle af de samme ting og på relativt kort tid har nedbragt deres antal af afviste asylansøgere betragteligt.
Serdal Benli (SF), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Asylsystemet er i stykker.
Det er en sætning, som min forgænger, Carl Valentin, har sagt mange gange fra denne talerstol, og det har I andre også, og det er noget så sjældent som en sætning, der kan samle det her Ting helt fra det yderste højre til det yderste venstre.
Kritikere vil sige, at EU's asyl- og migrationspagt er en lille lap på en ituslået aftale.
Det kan man f.eks. sige, hvis man har den luksus at stå uden for ansvaret og lukrere på at sælge en idealisme og en fantasi om, hvordan verden kunne være, i stedet for at tale om den verden, vi nu engang har.
I den kontekst er EU's asyl- og migrationspagt det første virkelig seriøse skridt, jeg har set, på vejen til en fælles asylpolitik for EU, og det er jo her, den virkelige realisme findes, altså i det internationale asylsamarbejde.
For intet problem, der er så globalt, som flygtningekrisen er det, kan løses af det enkelte land.
Derfor kan jeg heller ikke byde på de store overraskelser i dag.
Hvis man ved, hvordan SF stiller sig til de enkelte dele af aftalen i Europa-Parlamentet, ved man også, at vi, hvad der sikkert også gælder for alle andre partier, har det lidt blandet med mange af de konkrete dele af aftalen.
Vi stemte for nogle af dem, blankt til andre og igen imod andre.
Men i dag behandler vi regeringens beslutningsforslag til en implementering af screeningsforordningen, som SF stemte for i Europa-Parlamentet.
Så det er naturligvis også indstillingen her.
Så er der grænsetilbagesendelsesforordningen, og den vil jeg lige knytte et par ord til.
En funktionel tilbagesendelse er en hjørnesten i et asylsystem, der virker, og nøglen til, at der er opbakning blandt Europas befolkninger til asylsystemet, er, at en opholdstilladelse udstikkes til dem, der har ret til asyl.
Men tilbagesendelsessystemet er p.t. et af de systemer, der er mest i stykker overhovedet, og det er et godt eksempel på, at et system kun kan fungere, hvis der er bred enighed på tværs af EU-landene.
Derfor er det positivt, at Europa med asyl- og migrationspagten tager et skridt for fælles retningslinjer på området.
Det betyder dog ikke, at vi ikke har reservationer.
Nogle af de juridiske finter, man foretager i forordningen, indebærer en ikke ubetydelig risiko for en krænkelse af konventionerne.
Derfor må EU-landenes udmøntning overvåges nøje, og det er nok et område, hvor det i forhold til pagten var blevet skærpet, hvis det havde været op til SF.
Til syvende og sidst støtter SF dog som udgangspunkt dette forslag – hvad vi allerede kundgjorde, da vi inden sommerferien behandlede B 207 om den overordnede implementering af pagten i dansk ret – og det gør vi, fordi vi ser det som et vigtigt element i at skabe et effektivt asyl- og migrationssystem, hvor vi hurtigt kan vurdere, om mennesker har krav på asyl, eller om de ikke har det, og hvor vi letter presset på grænselandene.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg citerer lige fra aftalen, hvor der på side 2 står: »Aftalepartierne vil forhøje afgiften på nikotinprodukter, så en dåse med nikotinposer stiger med ca. 12 kr. og prisniveauet dermed forventes at være tæt på prisen på en pakke cigaretter.«
Så står der videre på side 6: »Det kan ikke udelukkes, at der også vil være eksempler, hvor nikotinposer bliver dyrere end cigaretter.«
Det er jo lavet ud fra en beregning, hvor det er 11 mg pr. nikotinpose med en afgift på 10 øre pr. mg.
Nu laver man så om på det og gør det til 9 mg i stedet for.
Har man regnet på, hvilken effekt det her vil have på provenuet?
Sophie Løhde (V), 2024-10-11:
Jeg må først og fremmest gøre opmærksom på, at afgiftsdelen jo ikke er en del af lovforslaget her.
Det henhører under skatteministerens ressort.
Og vi bliver selvfølgelig ved med at lave den planlagte afgiftsstigning, som vi også har indgået en politisk aftale om blandt partierne bag forebyggelsesaftalen.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Det var noget af en liste, og tak for ordet, formand.
Det er jo korrekt, at det her lovforslag er en udmøntning af de dele af aftalen, der hedder »Aftale om øget tryghed om de nye erhvervsvurderinger«, der handler om en stigningsbegrænsningsordning for dækningsafgift af erhvervsejendomme.
Det er en aftale, der er blevet indgået den 10. november 2023 mellem regeringen og flere partier.
Dækningsafgiften er en skat, den enkelte kommune kan pålægge erhvervsmæssige anvendelser af en ejendom.
Det kan være til kontor, forretning, hotel osv.
De nye regler betyder, at dækningsafgiften af erhvervsejendomme årligt ikke kan stige med mere end 10 pct. af den fulde dækningsafgift for året.
Stigningsbegrænsningen tillægges bagudrettet med virkning fra og med 2022, så efterreguleringerne af dækningsafgiften i betydelig grad reduceres.
Stigningsbegrænsningen betyder nemlig, at større stigninger i dækningsafgiften indfases over tid.
Derudover foreslås justeringer af pensionistlåneordningen vedrørende lån til betaling af grundskyld.
For det første foreslås en bagatelgrænse, så der senest skal tinglyses pant, når udlånet overstiger en grænse på 18.300 kr.
For det andet foreslås, at pensionister skal have mulighed for at dokumentere deres faktiske restgæld, så flere pensionister får mulighed for at låne til betaling af deres grundskyld.
I Socialdemokratiet bakker vi op om forslaget, og jeg skulle hilse fra vores venner i Alternativet og sige, at de gør det samme.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-11:
Tak for det.
For cirka et års tid siden indgik Venstre sammen med en række partier her i Folketinget en aftale om øget tryghed i forhold til ejendomsvurderingerne.
Den blev fulgt op af det forlig, der blev indgået, der hed tryghed om boligskatten, og det forslag, vi har med at gøre i dag, er sådan set en udmøntning af dele af den aftale.
I dag indfører vi altså med lovforslaget en stigningsbegrænsning for dækningsafgiften.
Hvad betyder det så?
Ja, i praksis betyder det, at dækningsafgiften for en erhvervsejendom ikke kan stige med mere end 10 pct. af den fulde dækningsafgift for året.
Begrænsningen sikrer, at større stigninger i grundskylden, herunder dem, der skyldes de nye ejendomsvurderinger, gradvis indfases over tid.
Den giver dermed ejendomsejere større gennemsigtighed og forudsigelighed.
Anden del af lovforslaget sikrer derudover mulighed for, at Skatteforvaltningen kan fastsætte midlertidige beskatningsgrundlag i udstykningstilfælde.
Jeg skal ikke komme nærmere ind på specifikationen for det.
Den tredje del, som også min socialdemokratiske kollega var inde på, er pensionistlåneordningen.
Den nye ordning vedrører lån til betaling af grundskyld, og fremover vil pensionisterne få mulighed for at dokumentere den restgæld, de måtte have.
Det gør, at endnu flere pensionister end i dag vil få mulighed for at låne til betaling af deres grundskyld.
Desuden indføres der en bagatelgrænse, der betyder, at tinglysning først skal ske, når lånebeløbet overstiger 18.300 kr.
Venstre kan støtte forslaget.
Serdal Benli (SF), 2024-10-11:
Tak for ordet.
Med dette forslag bliver aftalen fra november 2023 konkretiseret, og det omfatter bl.a. en begrænsning af stigningerne i erhvervsdækningsafgiften.
Aftalen vil medføre skattelettelser på omkring 0,5 mia. kr. årligt i perioden fra 2022 til 2030.
Det kommer så oven i de 10 mia. kr. i skattelettelser, som allerede er på vej.
SF var ikke med i den aftale, og vi er som bekendt heller ikke en del af forliget om de nye ejendomsvurderinger.
Vores holdning har hele tiden været, at der burde være mere progression i boligbeskatningen, sådan at dem med de dyreste ejendomme betaler mere, mens vi sikrer en fair og socialt retfærdig beskatning af boligejere med mindre værdifulde ejendomme.
Vi anerkender, at der kan være tilfælde, hvor stigningsbegrænsningen kan afhjælpe situationer, hvor der ellers ville ske et uhensigtsmæssigt hurtigt spring opad i beskatningen, men vi mener ikke, at løsningen er at give en så betydelig skattelettelse, som vi ser her.
0,5 mia. kr. i årlige skattelettelser til erhvervsejendomme er en stor sum, som kunne have været prioriteret på anden måde til gavn for velfærden og fællesskabet.
Når det gælder elementet i lovforslaget vedrørende en justering af den såkaldte pensionistlåneordning, har vi i SF ingen bemærkninger.
Det er en mindre justering, som vi sådan set godt kan bakke op om.
Men samlet set kan vi ikke støtte forslaget.
Vi mener ikke, at det er den rette prioritering af ressourcerne at give så omfattende skattelettelser til ejendomsejere.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Det er jo en debut af en slags.
Lovforslaget her handler om stigningsbegrænsning af dækningsafgiftens indfasning over tid, og det støtter Liberal Alliance.
Vi er da også med i den aftale, hvor en lang række af partierne herinde besluttede sig for, at skattebyrderne, som virksomhederne møder som følge af de nye erhvervsvurderinger, ikke skal komme som en spand koldt vand på én gang.
Der er også i lovforslaget elementer, som gør, at pensionister bedre kan være i stand til at blive boende i deres ejendom ved nemmere at kunne låne penge i deres mursten til at betale skatter med.
Vi er jo ikke sådan et parti, som synes, at folk skal beskattes fra hus og hjem, og at man skal optage lån for at kunne betale sin skat, men når folk har lav indkomst og høj friværdi, burde de jo kunne få fingrene i den friværdi på en eller anden måde.
Og når de har svært ved at opnå det som realkreditfinansiering, er det her et udmærket værktøj, som frigiver nogle penge i husstanden til at forsøde tilværelsen med andre steder i deres økonomi.
Så vi er i Liberal Alliance positive og stemmer for.