runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Tak til hr. Edmund Joensen for talen.
Vi havde jo en debat forleden dag her i salen om Arktis og Grønland, men det handlede jo egentlig også om rigsfællesskabet.
Og der blev det foreslået, at vi skulle prøve at løfte rigsfællesskabet op, ikke bare værne om det, men prøve at finde nye veje til et mere dynamisk samarbejde.
Et af forslagene var, at vi en gang om året skulle holde en parlamentarikerkonference med folk fra alle tre lande i rigsfællesskabet, på skift i landene, for at vi åbent kunne diskutere, hvad det er for nogle problemer, der er aktuelle nu, og for at vi så kunne påvirke vores regeringer, uanset hvem der sad der.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren fra Grønland kunne sige om den der ting.
Men der er også et andet spørgsmål, nemlig at da vi hørte den der debat om DIIS-rapporten – det var på nettet, og der var rigtig mange, der fulgte debatten, fordi det er spændende emne, det der med Arktis – sad Jenis av Rana, som jo er minister i Færøerne, og sagde, at han var skuffet over rapporten.
Han var skuffet over, at der ingen visioner var.
Det blev også nævnt i vores fælles konference i rigsfællesskabet.
Hvad er det, Færøerne er skuffet over i den rapport?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-06-22:
Tak for svaret.
Som jeg forstår det, er fru Aki-Matilda Høegh-Dam tryg ved processen – inddragelsen af Grønlandsudvalget – og også tryg ved, at vi rammer et serviceniveau, som man er tilfreds med i Grønland.
Men det betrygger mig da, hvis fru Aki-Matilda Høegh-Dam har haft den dialog med forsvarsministeren og er tryg ved, at der kommer en grundig proces.
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Tak for det.
Og jeg vil ikke genere nogen ved at kalde dem nogen fra Grønland, men sige, at når man er fra Færøerne, er man selvfølgelig fra Færøerne.
Undskyld.
Det andet spørgsmål var: Hvordan kan vi løfte rigsfællesskabets samarbejde op ved andet end bare at rose det, når vi har får en god middag og et glas vin til?
Hvordan kan vi give indhold i det?
Det var det, vi debatterede i sidste uge, og det kunne jo være rigtig godt at høre, hvad færingerne synes om den idé om, at vi lovede hinanden, at hvert år diskuterede parlamentarikerne, ligesom vi også gjorde det, da vi startede debatten omkring arktisstrategien forleden dag, hvor vi jo havde kontakt til alle tre lande på en gang.
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Jeg synes, at spørgeren har fat i noget godt.
Nu kan jeg bare svare for mig selv, for det er jo parlamenterne, der skal afgøre det.
Men jeg synes, at den eneste rigtige idé er, at vi taler mere sammen, og netop at parlamenterne taler sammen og regeringerne taler sammen med mere faste mellemrum.
Jeg ved ikke, om der menes en gang om året på skift, men det kunne lyde som en god løsning.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-22:
Det er åbenbart, at der mellem rigsfællesskabets tre dele kan være forskellige økonomiske interesser, og indtil nu er det også lykkedes os at håndtere, at Færøerne eksporterer fisk i stor stil til Rusland, men nu lagde jeg mærke til, at hr. Edmund Joensen sagde, at der skal være en fælles linje over for stormagterne, og så vil jeg igen i dag – jeg har gjort det flere gange før – spørge hr. Edmund Joensen, hvad baggrunden er for, at hr. Edmund Joensens partifælle Jenis av Rana som ansvarlig for udenrigsanliggender på Færøerne insisterer på, at Færøernes ambassade/konsulat skal ligge i Jerusalem i stedet for i Tel Aviv, hvor alle andre ligger?
Hvad er det for et ønske, der ligger bag, at man netop her blander sig og lægger en anden linje i forhold til stormagterne, hvor det vel i dag kun er USA og Guatemala, der insisterer på, at det skal være i Jerusalem?
Hvad ligger der bag hr. Edmund Joensens partifælles ønske?
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Tak for spørgsmålet.
Det spørgsmål har været oppe at vende flere gange, men det vigtigste er, at landsstyret har en politik, som går ud på oprette en ambassade i Tel Aviv.
Det, at en minister går med egne tanker, giver selvfølgelig genlyd forskellige steder, men det vigtigste er, hvad landsstyret har planer om, og hvad Lagtinget har planer om, og det er at oprette en ambassade i Tel Aviv og ikke i Jerusalem.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-22:
Det er jeg da meget tilfreds med.
Så skal vi fremover ikke bare tage det for gode varer, når Jenis av Rana kommer med soloudmeldinger, på trods af at han er ansvarlig for udenrigsanliggender.
Det er sådan set betryggende nok.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre hr. Edmund Joensens vurdering af, hvorfor et stort amerikansk krigsskib lagde til ved Thorshavn sidste år for første gang siden 1984, som jeg forstod det.
Hvad kan dog være baggrunden for sådan en amerikansk militær interesse i at lægge til ved Færøerne?
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Nu kan jeg bare gætte mig til, hvad årsagen er, men det er sikkert af den samme årsag, som vi har diskuteret i forbindelse med det arktiske spørgsmål, nemlig at der er spændinger oppe i Arktis, at russerne rører på sig, og at det har været et såkaldt fredet område med lavspænding, og nogle har sagt, at det har været et område, hvor russerne har været tilfredse, fordi de kunne gøre, som de ville.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-06-22:
Jeg er meget enig i mange af de betragtninger, som hr. Edmund Joensen gør sig, bl.a. i behovet for en tættere koordinering og en tættere dialog, når det gælder f.eks. kritisk infrastruktur, hvor vi skal være bedre til at snakke sammen internt i rigsfællesskabet.
Så tak for det.
Her på det sidste er noget af det, som jeg ved har ærgret hr. Edmund Joensen, og som jeg også synes har været ærgerligt, den manglende fokus på Færøerne i forbindelse med genåbningen efter coronakrisen.
Der vil jeg gerne bede hr. Edmund Joensen om at uddybe sine overvejelser lidt om, hvad det betyder for Færøerne, når man bliver glemt i Udenrigsministeriets rejsevejledning.
Og hvad kan det eventuelt betyde for turismesektoren på Færøerne, at der ikke er fokus på Færøerne og på mulighederne for f.eks. at tage på ferie til Færøerne fra dansk side?
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Det sidste først.
I forhold til rapporten: Som jeg hørte den færøske landsstyremand, syntes han, det var en god rapport.
Og den var meget sigende.
Jeg mener, han talte godt om selve rapporten.
Men der var nogle ting i rapporten, som han ikke kunne lide, som jeg hørte det.
Og det lød som om, at når nu Færøerne og Grønland har overtaget sagsområder, så skulle man kunne gå ind over de samme sager og tage dem tilbage igen.
Men det er jo ikke meningen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Det vil jeg meget gerne kvittere for, og det synes jeg sådan set også jeg gjorde i talen.
Det, der er vigtigt, er, at vi ikke kun har gode budskaber, men at vi sådan set også har gode handlinger, og det er der, vi står.
Jeg tror godt, det kan lade sig gøre.
Jeg tror også, vi kan gøre det en lille smule bedre i de kommende år, ikke mindst i et samarbejde.
Vi vil rigtig gerne byde ind med ideer, og hver gang jeg kommer med en udfordring, vil jeg meget gerne pege på en løsning.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
For det er jo oplagt, at Grønland får en stigende geopolitisk betydning, en stor strategisk betydning, og at interessen vil skærpes, og at vi derfor i virkeligheden i fællesskab har en interesse i at styrke partnerskabet og ikke efterlade et vakuum, hvor vi så kan reagere i forargelse over hjælpepakker, eller hvad det er.
Der er spørgsmålet jo: Hvad skal være fartøjet for det fælles partnerskab?
Er det en arktisk strategi forhandlet her i Folketinget, eller hvordan kan vi i fællesskab opnå det, at vi ikke er så sårbare, at vi allesammen farer forvildet rundt, fordi en amerikansk ambassadør skriver en klodset kronik?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Mange tak.
Det er vigtigt at spille på flere tangenter, og jeg synes sådan set, der er en opgave hjemme i Grønland med de her 32-33 områder, som man skal løse hjemme i Grønland.
Så er der en opgave, der handler om grønlændere i Danmark, og det er måske i virkeligheden den, vi ikke taler særlig meget om.
Det er jo sådan set nogle sørgelige tal, når man kigger på, hvor mange grønlændere der er i arbejde – det er kun omkring en tredjedel.
Der har jo været hele den her demonstration om »Black lives matter«, og jeg ved, at der er rigtig mange grønlændere, som sympatiserer med den, fordi der også er mange, der oplever en form for diskrimination eller racisme.
Og der tror jeg bare, at en konstruktiv tilgang til det, viden og dialog er med til at bygge bro.
Jeg tror, det er enormt vigtigt, at man f.eks. får flere film, der handler om Grønland; jeg tror, det er vigtigt, at man får mere viden i de danske folkeskoler og gymnasier om Grønland brug for – og gerne om det moderne Grønland og ikke kun om det historiske.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Det synes jeg er enormt perspektivrigt, for det er jo i virkeligheden også noget af det, der er meget nemmere at gøre noget ved, for der kan vi jo her i Folketinget handle selv i et tæt samarbejde og få hul på nogle af de her ting.
En mulighed, som man kunne overveje, var også et tættere samarbejde mellem de grønlandske politikere i Grønland og os danske parlamentarikere for måske også dér at komme lidt tættere på hinanden, så det ikke kun er på regeringsniveau, men altså også foregår dér, for at knytte os lidt tættere til hinanden og på den måde også skabe grundlag for et bedre samarbejde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Mange tak.
Det ved jeg at der er flere parlamentarikere herinde som har givet udtryk for, og jeg oplevede sådan set også, at udenrigsministeren var ret positiv, da vi havde drøftelsen om kongerigets arktiske strategi.
Vi har simpelt hen brug for at have et forum, hvor vi, det kunne være en gang om året eller hvert halve år, afhængigt af hvad der kan lade sig gøre, kunne mødes og have de her udvekslinger og ligesom føle hinanden an, hvis man kan sige det sådan.
Jeg tror på, at for at kunne have en stærk ekstern stemme for rigsfællesskabet, er man også nødt til at have en dialog indadtil.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-22:
Kina har jo flere gange vist stor appetit på Grønland, lige fra ønsket om at købe Grønnedal til villighed til ikke bare at bygge, men også at finansiere de nye lufthavne.
Er de lige så velkomne som amerikanerne, eller har Siumut forbehold, bekymringer i den forbindelse?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-22:
Mange tak.
Det er et af de områder, som jeg har haft et møde om med både Air Greenland, men også forsvarsministeren.
Og her synes jeg, at det vigtigste var at lytte til eksperterne i Air Greenland, fordi det er dem, der ved, hvordan man skal gøre det bedst muligt, både i forhold til det dårlige vejr, men også i forhold til de besætningsmedlemmer, de har.
Her har det også været en vigtig prioritering fra Air Greenlands side, at det er de lokale besætningsmedlemmer, man også gør brug af, men også at udstyret til enhver tid kan være klar til brug, når man har brug for Search and Rescue.
Det synes jeg er det vigtigste, man skal kigge på.
Jeg synes ikke, det er min rolle som politiker at skulle diktere det hele.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-22:
Jeg forstod det sådan, at ikke bare investeringer, men også finansieringer er velkomne i Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-22:
Altså, for det første synes jeg, det er vigtigt at gøre sig klart, at det ikke handler så meget om hvilket land.
Selvfølgelig skal vi tænke på det, det har jo selvfølgelig sin betydning, men man skal ikke bare sige, at bare fordi det er USA eller Kina eller Rusland kan vi godt.
Hvordan det skal gøres?
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Tusind tak.
Og tak for talen, og egentlig også tak for samarbejdet, for nu har vi jo kendt fru Aaja Chemnitz Larsen i efterhånden nogle år, og jeg synes også, vi lærer Siumuts repræsentant mere og mere at kende, og det er jeg glad ved; vi får jo også udvekslet nogle synspunkter undervejs.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig med Siumuts ordfører, hvad angår eksperimentbørnene, og jeg vil gerne sige til statsministeren, uanset hvor hun er – hun er lige her, ja, og tusind tak for det – at vi løste opgaven med godhavnsdrengene.
Godhavn er ikke navnet på den grønlandske by, ja, det er det måske nok, men det er i hvert fald også navnet på et børnehjem i Danmark.
Vi skylder her i det kommende år, hvis ikke vi skal have en ny coronakrise, at løse det her problem med eksperimentbørnene, både fordi der ligger bøger, rapporter, film og anden dokumentation, som overflødiggør ventetid, og derfor vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig, og der er en direkte opfordring til statsministeren: Lad os prøve at finde en løsning.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-22:
Tusind tak, og også tak til Enhedslisten for samarbejdet.
Der er mig en glæde at lære Folketinget mere at kende, ikke bare de enkelte partier, men også de enkelte mennesker, for selv om vi har rigtig, rigtig mange forskelle i hverdagen, som jeg også lægger mærke til, kan jeg nemlig også mærke, at der er stor interesse for at lære mere, og det glæder mig.
Eksperimentbørnene er nemlig også et emne, der står mit hjerte nær, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi begynder at se det her som noget, vi skal kigge på i et større perspektiv, fordi det handler i bund og grund om forsoning.
Det handler også om et ønske fra Grønlands side om at sige: Lad os komme videre, men vi har brug for en håndsrækning.
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Så over til det lidt mere kontroversielle spørgsmål, og det drejer sig om, hvad der er i undergrunden i Grønland.
Der er jo flere, der siger, at amerikanerne kommer til Grønland nu og har eksperter med, fordi de er meget interesserede i undergrunden, og det er nok nogle sjældne metaller, de er interesserede i, men de er i hvert fald især interesseret i uranen.
Hvordan stiller Siumut og ordføreren sig til det, og er det noget, som grønlænderne vil have styr på, eller er det okay, at det er amerikanerne, der får styr på det, hvis det bliver tilfældet?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-22:
I Grønland synes vi jo, at det vigtigste er, at det er Grønland, der har styr på det, og det synes jeg også er meget vigtigt at pointere her.
Min holdning er nemlig, at det er befolkningen først, og uanset hvad vi snakker om, uanset hvilken business det er, og især når det handler om ting som råstoffer, så skal man virkelig have lavet sine undersøgelser, og det er det vigtigste for os i dette aspekt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-06-22:
Tusind tak for talen, og tusind tak for samarbejdet til daglig.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om det samme, som jeg spurgte fru Aaja Chemnitz Larsen om, nemlig om det, der handler om det her forestående Search and Rescue-udbud, eller SAR-udbud, altså den her SAR-kontrakt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-22:
I Siumut mener vi, at det vigtigste er at lave forundersøgelser, og det er vigtigt, uanset hvilket land vi snakker om.
Og så vidt jeg ved, har Danmark jo også et rigtig godt samarbejde på mange områder med Kina, også selv om der er rigtig mange områder, man er uenig med Kina om.
På engelsk er det det, man kalder due diligence, ikke?
Man skal lige være helt sikker på, hvad det er, man går ind til.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi gør det i stedet for bare at udelukke lande på grund af deres omdømme, for hvis der er nogen, der kender til at blive dømt, uden at man har taget en snak med dem, så er det jo os fra Grønland.
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Ja, det betyder, at turistbranchen på Færøerne siden coronakrisen har været helt nede, og der er ca. 1.400 mennesker i det lille samfund, som er afhængige af turismen.
Færøerne har faktisk rubbet sig for at gøre sig klar til turismen i dette år, fordi der har været en voksende interesse fra danskere for at komme til Færøerne, og i og med at Færøerne var et coronafrit område og nu har været det i 2 måneder, så havde man forventet, at der kom en masse turister.
Men når landsstyret og Udenrigsministeriet så averterer med, at man nu kan rejse frit til Island og Norge og Tyskland, tager man det, som om Færøerne og Grønland ikke er med.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-06-22:
Tak for det.
Kan hr. Edmund Joensen pege på nogle ting, som man fra dansk side kan gøre for at sørge for, at danskerne også bliver klar over, at det er muligt at rejse til Færøerne, så vi kan få gang i den færøske turismeindustri igen, hvilket jeg tænker at vi alle sammen har en interesse i?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Tak for det, og tak for talen, som jo rigtig fint indhegner en mase tanker om det borgerlige værdigrundlag, som jeg bestemt også nogle gange savner en lille smule herinde i Folketingssalen.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille og jeg selv lærte vel hinanden rigtigt at kende, da vi havde sådan en lidt uhellig alliance på tværs af Folketingssalen mod ændringer af offentlighedsloven, som har lukket rigtig meget ned for, hvad vi kan få af aktindsigt, og hvordan vi kan følge med i, hvad en regering gør og ikke gør, og på hvilket grundlag, og var dengang meget, meget enige om, at det mildest talt var en skændsel for demokratiet.
Så skete der det, at regeringsmagten skiftede og Liberal Alliance kom ind i regeringen, og så må man sige, at der havde hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille jo som minister og en del af regeringen virkelig chancen for at gøre noget.
Så hvad skete der?
Hvorfor har vi stadig væk den offentlighedslov, som vi har i dag?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Der er to store og tre små grunde til, at vi stadig har den mørklægningslov, som offentlighedsloven desværre blev til i perioden 2011, 2012 og 2013.
De to store grunde hedder Venstre og Socialdemokratiet, og de tre små grunde hedder Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og SF.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-22:
Ordføreren siger, at man godt kunne stemme for at fjerne tolkegebyret.
Tolkegebyret er jo indført for mennesker, som er kommet hertil, og som har fået skattefinansieret undervisning, altså betalt af danske skatteborgere, men som så måske har valgt ikke at dukke op til det og efter en periode så stadig væk ikke kan sproget – efter at man har fået finansieret det.
Nu taler ordføreren meget om individet og individets rettigheder, men er der ikke også en pligt som individ til at leve op til en form for samfundskontrakt, hvis du også skal have noget af samfundet?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Jeg synes da bestemt, at man bør sætte sig for at lære det sprog, der er i det land, man flytter til.
Det er hævet over enhver tvivl.
Det synes jeg er vigtigt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-22:
Det er så bare ikke, hvad tolkegebyret er, for du så får jo stadig væk en lægekonsultation.
Lægen beder bare om en tolk og sender derefter en regning.
Det er jo ikke sådan, at du jo ikke får din lægebehandling.
Du skal bare selv betale for det, hvis du har været i landet og valgt ikke at lære sproget, selv om du har fået undervisning betalt af danske skatteborgere.
Hvis du så vælger ikke at ville det, men alligevel ikke selv skal betale, hvorfor skulle du så lære sproget på den måde?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
I øvrigt kan man jo ikke plukke håret af en skaldet.
Altså, hvis det er folk, der er uden betalingsevne, kan vi jo sende dem en regning, og hvad så?
Hvilken forskel gør det?
Det er med ordene fra en tidligere spørger ren symbolpolitik i så tilfælde.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-22:
Når jeg nu står her i dag og skal til at holde ordførertale på vegne af Frie Grønne, altså Susanne Zimmer, Uffe Elbæk og undertegnede, her til afslutningsdebatten i Folketinget, kan det ses som et eksempel på, at det meste kan lade sig gøre i Danmark, uanset hvilken opvækst man har haft, uanset at jeg er vokset op på Blågårds Plads, uanset at jeg har en anden hudfarve end de fleste danskere, og uanset at nogle betjente kaldte mig en abekat, da jeg voksede op på Nørrebro.
Når nu den knægt, som nogle betjente altså kaldte abekat, nu står her på landets fornemste talerstol, så kan alt lade sig gøre, ikke?
Det er den positive tolkning.
Men er det den rigtige tolkning?
Har vi alle lige muligheder?
Sandheden er desværre et rungende nej, for mange er bagud på point fra start.
Verden ligger ikke åben for alle, heller ikke selv om de kæmper dag ud og dag ind for det.
Vi oplever som mange minoriteter diskrimination og systematisk racisme.
Der er ikke ligestilling i Danmark, der er ikke ens rettigheder for alle i Danmark – ikke i praksis – og det gælder for kvinder, det gælder for borgere med handicap, det gælder for lgbt-personer, det gælder for grønlændere, det gælder for romaer, det gælder for brune, og det gælder for sorte borgere.
Der er stadig ikke ligestilling.
I USA så vi det isnende politidrab på George Floyd og før ham mange andre og den historiske uretfærdighed, som alt for mange stadig lever med.
Vi så, hvor galt det kan gå; vi så, hvor farligt det kan være ikke at tilhøre flertallet; vi så, hvor farligt det kan være at have en anden hudfarve.
Herhjemme i Danmark har vi efter drabet på George Floyd haft en absurd diskussion om, hvorvidt der overhovedet findes racisme i Danmark.
Det gør der desværre.
Selvfølgelig gør der det, også i det danske politi.
Men det har justitsministeren afvist at lave en uvildig undersøgelse af.
Regeringen har også afvist at fordømme den amerikanske præsidents fremfærd, hvor man har svaret fredelige demonstrationer med aggression.
Hvor ville jeg ønske, at vi som samlet Folketing kunne tage afstand fra Trumps metoder og politidrabet og højt og entydigt sige: Black lives matter!
Dertil kommer vi måske en dag, men jeg har lyst til her på talerstolen lige nu at holde 1 minuts stilhed for George Floyd og alle andre, der har mistet livet på grund af racisme, diskriminationen, hadforbrydelser eller etnisk profilering.
Æret være deres minde!
Det ene minut starter nu.
Black lives matter!
Jeg håber, at stilheden og eftertanken fra denne sal når til USA og ud til alle, der bliver angrebet på grund af deres hudfarve.
Jeg håber også, at stilheden når til Nørrebro og Nordvest, til Gladsaxe og til Odense, til Gellerup og til Aalborg, så ingen kan være i tvivl om, at vi ser jer, vi hører jer, vi elsker jer.
Black lives matter!
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-22:
30 sekunder tog det præcis, indtil man gjorde det til et spørgsmål om hudfarve.
Jeg synes, det er dybt skammeligt, hvad der foregår fra talerstolen lige nu.
Sikke en undskyldning, og jeg bliver dybt provokeret af, at fordi man er nået et sted hen, så har man gjort det på baggrund af hudfarve eller ej.
Det er dybt skammeligt, at man vil bruge tiden på den fornemste talerstol på den måde.
Jeg kommer selv fra kår, som ikke var lette, forældre, der var misbrugere, stammeproblemer og alt muligt andet, som man kæmper sig en vej igennem.
Skulle jeg have opnået de ting på grund af min hudfarve?
Skulle jeg føle mig hævet over noget på grund af min hudfarve?
Det her er det danske Folketing, og det er skammeligt, hvad man har været vidne til deroppefra, og det skal i hvert fald ikke stå uimodsagt.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-22:
Så det har jeg ikke yderligere kommentarer til.
Men for mig at se er det bare vigtigt at sige, at den her talerstol tilhører alle borgere i alle farver, alle religioner, alle, der bor i Danmark, og så længe Frie Grønne er i Folketinget, vil vi hylde mangfoldigheden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-22:
Jeg har været lærer i knap 20 år.
Jeg har arbejdet på skoler med rigtig mange indvandrere, og det er på deres vegne, jeg føler mig dybt krænket.
For du fratager dem deres succes, deres kamp, det, de har opnået i deres liv, det, de har knoklet for, deres flid.
Det tager du væk fra dem med ét knips og gør det til et spørgsmål om, om man opnår noget på baggrund af hudfarve eller ej.
Så på baggrund af alle de elever, som jeg har haft i min tid som lærer, er det dybt skammeligt, hvad der foregår fra talerstolen, for du tager deres succes fra dem, og det vil jeg ikke finde mig i.
For de har knoklet for det, og når de går videre på gymnasiet, når de kommer videre, så tilfalder æren de unge mennesker og ikke deroppefra.