runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Det, jeg tænker på, er jo også, at det ligesom har været en fælles – hvad skal man sige – sætning, der er vendt tilbage i hele det politiske spektrum de sidste sådan 5-6 år, at man skulle ligestille fysiske og psykiske sygdomme.
Her synes jeg bare, at der endnu en gang er et signal fra Folketinget om, at psykisk sygdom bare er anderledes, at du har færre rettigheder, hvis du har en psykisk sygdom.
Du er ringere stillet, når man på den her måde giver kommunen en mulighed for, at det skal kunne stilles som en betingelse, at du skal opsige din bolig.
Og det er det signal, jeg tænker på, om det ikke efter SF's ordførers opfattelse kan være skadeligt i forhold til at anerkende psykisk sygdom på lige fod med fysisk sygdom.
Trine Torp (SF), 2017-05-10:
Jeg bruger selv sjældent formuleringen med at sidestille somatikken og psykiatrien, og det er ikke, fordi jeg ikke synes, de er lige meget værd.
Jeg er enig i, at man i prioriteringen af de to områder bør sidestille dem, men der er faktisk en lang række punkter, hvor jeg ikke synes man skal sidestille dem.
For det er meget anderledes at behandle psykiske problemer, end det er at behandle somatiske, og af og til synes jeg faktisk, at man sidestiller lige lovlig meget, fordi man har sådan en meget biomedicinsk tilgang til psykiske problemer.
Mai Mercado (KF), 2017-05-10:
Tak til ordførerne for både bemærkningerne og den konstruktive debat.
Det er jo et lovforslag, som har haft en lidt snørklet vej til Folketingssalen, men jeg er sådan set glad for, at vi har haft en ekstra høringsrunde og har haft møde med nogle af interessenterne på området, så vi kunne få de gode input.
Det betyder, at afsættet for de to lovforslag, nemlig det, vi behandler nu, og sundhedsministerens lovforslag om de særlige pladser, er blevet bedre undervejs.
Som jeg ser det, er det her lovforslag en udvidelse af flyttereglerne og et forslag, der kan forbedre hverdagen for mange.
Det er ikke holdbart, at en enkelt beboer med en voldelig, truende eller særlig chikanerende adfærd kan være til hinder for, at de øvrige beboere får gavn af den hjælp og støtte, de har brug for, eller at den pågældende gør det utrygt og potentielt farligt for de ansatte at passe deres arbejde, fordi vedkommende ikke er i stand til at erkende sit behov for hjælp.
Noget af det, vi har drøftet grundigt under forhandlingerne af aftalen, er, at målgruppen også omfatter borgere med en særligt chikanerende adfærd.
Jeg vil gerne benytte den her lejlighed til igen at understrege, at det ikke vil være muligt at flytte borgere uden samtykke, fordi de har en generende adfærd, fordi man synes, at de er irriterende, eller fordi man ikke rigtig synes, at de passer ind.
Sådan skal det bestemt ikke tolkes, og det er egentlig ret præcist formuleret, hvordan det bliver hegnet ind.
Det kan altså ikke bare komme på tale at flytte en beboer uden samtykke, fordi vedkommende opfører sig højrøstet eller lignende.
Det skal også kunne godtgøres, at det ikke er muligt at afhjælpe problemet med en socialpædagogisk indsats på det nuværende botilbud.
Med det her forslag giver vi altså kommunerne en ekstra handlemulighed, når alle andre muligheder er udtømte.
Så er der hele debatten om, hvorvidt man pludselig bliver boligløs, når man bliver indlagt på en af de her 150 pladser.
Jeg synes egentlig, at rigtig mange af ordførerne har haft nogle ret så fremragende svar.
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at det er noget, som vi har drøftet rigtig meget med hinanden og med de interessenter, som har et helt særligt kendskab til det her felt.
Dertil vil jeg bare sige, at det sagtens kan være en del af en borgers plan, at man er på et botilbud, kommer ind på en af de her pladser, eksempelvis i en kortere periode, og at man så bliver udskrevet til at komme tilbage til botilbuddet.
På samme måde kan det være en del af en anden plan, at en borger kommer ind på en af de her særlige pladser og gerne skulle opnå en sådan progression, at borgeren faktisk ender med at kunne blive udskrevet til et botilbud, som tager højde for en forbedret livssituation.
Det synes jeg også at vi skylder at få med i debatten her i dag.
Så tak for ordet.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under udvalgsbehandlingen.
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-10:
Tak til ministeren for ministerens tale.
Jeg har lige et opfølgende spørgsmål til netop problematikken om særligt chikanerende adfærd, som Dansk Folkeparti har ønsket ud af det her.
Med hensyn til registreringen og at følge op på, hvor mange det her kommer til at handle om, hvor mange der kan risikere at blive tvangsflyttet på grund af det her: Hvordan vil man følge op på, at alle de socialpædagogiske metoder har været anvendt inden, og hvordan vil man følge op på antallet af de her tvangsflytninger i praksis?
Det er netop også en af de ting, Dansk Folkeparti har stillet spørgsmål om, netop i forhold til den del med at opgive botilbuddet.
For vores tanke er så: Hvor mange vil opgive deres botilbud for at få en plads?
Det er selvfølgelig noget, vi også vil følge op på over for ministeren.
De svar, vi har fået fra ministeren omkring de ting, er, at der er et tilbud til en, når man bliver udskrevet.
Mai Mercado (KF), 2017-05-10:
Det vil være op til en vurdering ude på det enkelte botilbud.
Der kan godt være en situation, hvor en særligt chikanerende adfærd kan pågå i flere måneder.
Det er jo sådan set hegnet ret præcist ind.
Det er også vigtigt at sige, at det jo er særligt chikanerende adfærd, så der er oven i købet en stramning rent retorisk i udtrykket.
Der kan så være tale om en beboer, som ved en enkelt episode eksempelvis er ekstremt truende eller går hen og bliver voldelig over for en anden beboer eller over for medarbejderne, og der vil man sikre en flytning med det samme.
Men det er jo en flytning, hvor man også vil have en vurdering af, hvor vedkommende skal flyttes hen, og hvor der faktisk også er en tanke om, at man flytter vedkommende til et tilbud, som så kan passe bedre til den enkelte beboer, for hvis der er en beboer, som udviser en meget grænsesøgende, chikanerende, truende, voldelig adfærd, jamen så kan det jo også tyde på, at det botilbud, vedkommende er på, sådan set ikke passer godt til vedkommende, og at vedkommende altså godt kunne have brug for at komme et andet sted hen.
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-10:
Det er derfor, man skal visiteres til det rigtige botilbud fra start af, for så kunne man undgå det her.
Jeg fik ikke rigtig svar på spørgsmålet, men så vil jeg prøve at stille det lidt tydeligere.
Man kan ikke anvende den her paragraf, medmindre man også har anvendt socialpædagogiske metoder for at undgå det her
, så når der er fulgt op på det her i forhold til registreringen, og når vi følger den her lov, er mit spørgsmål: Får vi indsigt i, om alle socialpædagogiske metoder også har været brugt i forhold til det?
Skal man ikke i forhold til det her beskrive det i form af et bilag eller et notat eller andet, inden man tvangsflytter folk?
Vil vi ikke fra Folketingets side kunne få de tal, så vi kan sikre, at intentionerne i loven udmøntes i praksis, og så vi ikke risikerer at tvangsflytte nogen, der ifølge intentionerne i lovgivningen ikke skulle have været tvangsflyttet?
Mai Mercado (KF), 2017-05-10:
Først vil jeg til det med at visitere til det rigtige botilbud sige, at der også godt kan ske noget undervejs, som gør, at omstændighederne ændrer sig.
Jeg tror, vi alle sammen har interesse i, at det her lovforslag kommer til at virke efter hensigten, og at vi følger det, så tæt vi kan.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren medgiver, at det er et spørgsmål om økonomi, når man har indført den her mulighed for, at kommunerne kan stille et krav om, at en borger opgiver sin plads på et botilbud, inden vedkommende bliver indlagt på en særlig psykiatrisk afdeling.
Er det et spørgsmål om økonomi, er det for at få økonomien til at hænge sammen med de her nye særlige sengepladser, at man har indført den paragraf?
Mai Mercado (KF), 2017-05-10:
Jeg tror egentlig, at de fleste kan se, at det ikke er meningsfuldt at have to pladser, hvoraf det kun er den ene, der er i brug, men jeg må bare advare imod at bruge udtrykket hjemløs, for der er ikke nogen, der med det her bliver udskrevet til hjemløshed.
Det ligger ret fast, at hvis en borger enten selv vælger at stoppe behandlingen på en af de her pladser, eller hvis behandlingen er afsluttet, er det klart, at så skal kommunen formulere en plan.
Typisk vil kommunen jo have en interesse i at formulere en langsigtet plan for borgeren i god tid, sådan at borgeren kan drage bedst mulig nytte af den behandling, som vedkommende modtager på en af de her 150 pladser.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Jeg forstod ministerens svar helt i starten af svaret som et ja til, at det også handler om økonomi, at man ikke skal have to pladser på samme tid.
Jeg kunne forstå på flere af ordførerne i debatten, at det, der er blevet diskuteret i kredsen, så også handler om, hvor mange pladser man kunne få af de her særlige psykiatriske sengepladser, altså at der er en sammenhæng mellem den her nye regel om, at kommunen skal kunne sige til borgeren, at vedkommende skal opgive din plads i et botilbud for, og hvor mange sengepladser man kunne få i psykiatrien.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Hvad er regnestykket?
Hvor mange kommuner skal bede hvor mange borgere om, at de skal opgive deres plads i et botilbud, for at man får de her 150 sengepladser?
Mai Mercado (KF), 2017-05-10:
Jeg må også bare sige, at det altså også handler om kvalitet.
Det handler om, at vi gerne skulle nå derhen, at hvis en borger bliver indlagt på en af de 150 pladser, er det med et forløb i sigte, hvor man rent faktisk bliver bedre og opnår progression og allerhelst – det tror jeg at vi alle sammen har en kæmpe interesse i – får det så godt i eget liv, at man ikke behøver at være på § 108, men måske kan være på et botilbud eller i egen lejlighed med støtte, sådan at man oplever en hverdag, hvor man selv mestrer langt mere, end før man blev indlagt.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-10:
Tak for det.
Jeg kan da så fortælle det meste af det en gang til, så har alle vel forstået det.
Det er jo bekendt, at de praktiserende læger og regionerne i flere måneder har forhandlet om en ny overenskomst for almen praksis.
De har desværre ikke kunnet blive enige, selv om det lader til, at de er kommet meget tæt på hinanden.
Da de nu er så tæt på hinanden, håber jeg også, at de vil forsøge igen og blive enige om en god aftale.
Familielægen er et godt system til glæde for borgere og samfund, og de privatpraktiserende læger udfører en stor og vigtig opgave.
Lægerne sætter stor pris på at være selvstændigt erhvervsdrivende, og det skal vi ikke kun respektere, men også værdsætte.
For mig og Liberal Alliance er det vigtigt, at almenpraktiserende læger fortsætter med at fungere i privat regi og ikke pludselig ender som regionsansatte.
Det er vigtigt at sikre, at det er attraktivt for den enkelte læge eller for en privat virksomhed at investere i en lægeklinik, så vi ikke ad bagvejen får gjort alle private klinikker til regionsklinikker, og så den private og almen praksis ikke, inden vi får set os om, er overgået til offentligt regi og monopollignende forhold.
Men selv om lægerne i dag fungerer som private erhvervsdrivende, betales en stor del af ydelserne af det offentlige.
Derfor kan man ikke helt sammenligne denne forhandlingssituation med andre overenskomster på det private arbejdsmarked.
Pengene, som regionerne betaler lægerne med, er penge indbetalt af borgerne i skat.
Derfor har vi pligt til at have styr på udgifterne.
Det, der styrer økonomien her, er det såkaldte økonomiprotokollat, der fungerer som økonomiloft.
Uden det vil der ikke være kontrol over udgifterne.
Den 31. august udløber økonomiprotokollatet, mens overenskomsten mellem regioner og læger løber videre, medmindre en af parterne opsiger den med 6 måneders varsel.
Så selv om man ikke er enig om en ny overenskomst, fortsætter den gamle altså indtil videre.
Det er jo glædeligt, og jeg håber inderligt, at parterne bliver enige om at forny den.
Men i mellemtiden er vi nødt til at have styr på udgiftsloftet, og jeg kan derfor ikke se anden udvej end at forlænge protokollatet.
Det er vigtigt at understrege, at der ikke ændres på indholdet i aftalen, men at vi blot forlænger den eksisterende aftale for at give parterne tid til i fred og ro at fortsætte forhandlingerne.
Ydelser og honorarer fastsættes i selve overenskomsten og berøres derfor ikke af lovforslaget.
Det er mit håb, at PLO og regionerne på denne måde får den fornødne tid til at blive enige om en god overenskomst uden indblanding.
Liberal Alliance støtter derfor lovforslaget.
Julie Skovsby (S), 2017-05-10:
Hvordan forholder ministeren sig til kritikken fra skolerne, lærerne og kommunerne om, at regeringens såkaldte skolepulje ikke er den bedste måde at lave et langsigtet løft af elevernes faglighed
, i og med at der fokuseres entydigt på karaktererne i 9. klasse og pengene først kan udbetales, efter at karaktererne eventuelt er hævet?
Tak for det.
Hvordan forholder ministeren sig til kritikken fra skolerne, lærerne og kommunerne om, at regeringens såkaldte skolepulje ikke er den bedste måde at lave et langsigtet løft af elevernes faglighed på, i og med at der fokuseres entydigt på karaktererne i 9. klasse og pengene først kan udbetales, efter at karaktererne eventuelt er hævet?
Merete Riisager (LA), 2017-05-10:
Jeg har selvfølgelig hørt og noteret mig tilbagemeldingerne fra skolerne, lærerne og kommunerne.
Jeg mener, at puljen kan bidrage til at sikre et fokus på de elever, der ellers kunne ende på kanten af samfundet.
Det kan den gøre, ved at man lokalt på den enkelte skole overvejer, hvad man kan gøre for at hæve det faglige niveau.
Jeg mener, at det først og fremmest handler om at skabe et lokalt engagement og fokus fra skoleledernes side.
De er meget vigtige.
Og derudover er det vigtigt at skabe et lokalt engagement fra lærernes side og selvfølgelig også fra elevernes og forældrenes side.
Jeg er også opmærksom på, at et fagligt løft af svage elever kan kræve, at skolerne får en hjælpende hånd udefra.
Jeg mener imidlertid ikke, det nødvendigvis behøver være ekstra penge.
Det kan også være en faglig håndsrækning, som netop er det, vi lægger op til med det faglige program, skolerne inviteres til at deltage i.
Erfaringer fra sundhedsområdet, som har været inspiration for puljen, er, at økonomiske incitamenter virker og er med til at skabe et klart ledelsesmæssigt fokus.
Jeg har ikke umiddelbart grund til at tro, at det skulle forholde sig anderledes på skoleområdet.
Prøvekarakterer er derfor en solid retningsgiver for, hvor udfordringerne er størst.
Dertil kommer, at det har været et overordnet hensyn, at midlerne uddeles ud fra en simpel og let gennemskuelig metode, hvor skolerne umiddelbart kan se, hvad der skal til for at opnå en præmie.
Julie Skovsby (S), 2017-05-10:
Spørgsmålet lyder jo, hvordan ministeren forholder sig til kritikken, og der synes jeg ikke at jeg fik meget svar.
I forbindelse med regeringens præsentation af den såkaldte skolepulje har vi jo kunnet læse en overskrift i et ritzautelegram, som lyder
»Skoleleder: Regeringens skolepulje har en stor begrænsning«.
Et andet telegram lyder: »Lærerformand: Regeringens gulerod styrker ikke svage elever «.
Der er andre artikler med lignende overskrifter, nemlig: »Skoleledere kritiske over for skolepulje« .
Der er også en, der lyder: »KL« – som jo er kommunerne – »er ikke begejstret for bevillingsmodellen i ny skolepulje« .
Der er jo sådan, at det er et lille antal skoler, som er kommet på ministerens liste, og som kan få belønningen på mellem 1,3 og 1,5 mio. kr. om året.
Det kræver, at skolerne over 3 år reducerer andelen af elever, der får under karakteren 4 i dansk og matematik, med 5 pct. årligt.
Det er jo ren matematik, som en matematiklærer formentlig også vil kunne komme frem til, nemlig hvilke klasser det er, og hvilke elever det handler om.
Merete Riisager (LA), 2017-05-10:
Det var et meget langt spørgsmål.
Jeg skal se, hvor meget jeg kan nå at svare på de 30 sekunder, der er afsat.
I forhold til Danmarks Lærerforening kan jeg sige, at denne regering har et rigtig godt samarbejde med Danmarks Lærerforening.
Der har jo, kan man sige, i en periode været et noget kølig forhold mellem Danmarks Lærerforening og det politiske lag, og det er meget vigtigt for mig at få genoptaget dialogen.
De har nemlig et rigtig vigtigt arbejde.
Så er vi ikke enige i den her sag, og det kan vi godt leve med.
Der er rigtig mange andre punkter, hvor vi er enige.
Og nu har jeg desværre ikke mere tid, så jeg kan ikke nå at svare på alle de spørgsmål, der var.
Julie Skovsby (S), 2017-05-10:
Jeg synes nu ikke, det var så langt et spørgsmål, for spørgsmålet var bare, hvem der har fået ideen.
Hvis jeg lige skal uddybe, hvad det er, formanden for Danmarks Lærerforening siger, så er det: »Vi er helt med på, at skolerne skal dokumentere resultater. Men tanken om, at man skal hive sig selv op i hårrødderne for at vise resultater og få penge bagefter, ved jeg ikke, hvor man har fra« .
Jeg spørger: Er det ministerens idé?
Merete Riisager (LA), 2017-05-10:
Nej, det kan jeg desværre ikke tage æren for.
Det er jo en idé, hvilket ordføreren sikkert er klar over, der stammer tilbage fra den tidligere regering, Venstreregeringen.
Men jeg tager det her projekt videre med stor glæde og forventning, og jeg føler mig fuldstændig overbevist om, at nogle af de elever, som vi rigtig gerne vil nå, kommer vi også til at nå med det her projekt.
Så der er grund til at have rigtig positive forventninger til projektet, og det vil vise sig, at det bliver til langt større nytte, end spørgeren tiltror det.
Julie Skovsby (S), 2017-05-10:
Lad mig citere en skoleleder, som siger: »Vi kan jo ikke være sikre på, at vi får pengene. Så vi skal sørge for, at vi ikke sætter os selv i gæld, hvis nu vi ikke vinder præmien, og vi er nødt til at tage af de penge, vi allerede har« .
Kan ministeren forstå de bekymringer, der er ude på de enkelte skoler,
Merete Riisager (LA), 2017-05-10:
Jeg er godt klar over, at skolelederne ville foretrække at få pengene, sådan som vi normalt tildeler dem i Danmark, bl.a. ude i kommunerne, hvor man fordeler ekstra ressourcer til skoler, der f.eks. har mange elever, der får dårlige karakterer, eller mange tosprogede elever.
Det er selvfølgelig rart at få pengene, fordi man har identificeret problemet, men her gør vi noget andet.
Vi giver pengene til de mennesker, som løser problemet, og det er noget andet.
Derfor er det måske ikke så mærkeligt, at der er en forskel på, hvordan man betragter det her projekt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-05-10:
Hvad er ministerens holdning til, at Espergærde Skoledistrikt har forbudt blå mandag på skoledage, hvilket ellers er en tradition?
Og jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til, at Espergærde Skoledistrikt har forbudt blå mandag på skoledage, hvilket ellers er en tradition?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-10:
Ja, det kan jeg sandelig godt forstå, altså at man kan have den tanke.
Det er bare sådan, at anklagemyndigheden skal kunne rejse sagen, og nu har vi jo lavet nogle nye regler, der gør, at det bare handler om, hvor man rejser hen, og ikke hvad man har begået.
Det gør selvfølgelig, at det alt andet lige nok er nemmere at rejse nogle sager.
Jeg tror ikke, jeg er i stand til at kunne blive uenig med spørgeren om det her på nogen måde.
Men det er bare vigtigt at kunne sikre bevisførelsen, og vi rejser jo ikke sager, uden at vi mener, vi kan sikre bevisførelsen.
Merete Riisager (LA), 2017-05-10:
Jeg er optaget af, at vi har en skole, hvor den gode undervisning er i centrum, og hvor det gode børneliv fungerer.
Skolelederen har frihed til at træffe de valg, som han eller hun mener giver den bedste skoledag med høj faglighed og trivsel.
Det er op til den enkelte skole lokalt at beslutte, hvordan man vil indrette skoledagen, herunder også om man vil give fri til blå mandag.
Men hvis skolen giver fri til blå mandag i skoletiden, tæller det jo ikke med i opfyldelsen af timetallet, hvilket betyder, at timerne skal lægges på skoleårets øvrige dage.
Jeg kan forstå, at den konkrete beslutning, som spørgeren henviser til, er sket med skolebestyrelsens opbakning.
Og jeg mener, det er fint, at man lokalt har mulighed for at indrette skolen, så man får den bedste kvalitet i skoledagen.
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Det er to forskellige spørgsmål.
Den vestfynske motorvej er ikke grænseoverskridende, medmindre man skal have frit Fyn eller frit Jylland – det er jo lidt svært at se den som værende en international vejstrækning, og derfor er der ikke støttemuligheder.
I forhold til anlægslofter er der som sagt ikke noget anlægsloft, men der er en grænse for, hvor meget vi kan finansiere, hvis vores økonomi skal være holdbar.
Hvis vi finder yderligere finansiering, kan vi investere mere i vejnettet.
Hvis ikke vi finder yderligere finansiering, er vi nødt til at prioritere de midler, vi har, mellem de projekter, der er.
Julie Skovsby (S), 2017-05-10:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at ministerens partifælle Stephanie Lose ønsker, at vi skal løsrive Fyn fra Jylland.
Men jeg vil da gerne lige høre, om ministeren vil tage kontakt til netop partifællen i regionsrådet, regionsrådsformanden, og de fire borgmestre, som har rettet henvendelse om det her, og skrive om, hvad der er af muligheder.
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Jeg ville svare, at jeg er meget interesseret i at udvide den vestfynske motorvej.
Jeg kører strækningen ofte, jeg synes, den er problematisk, og jeg vil meget gerne være med til at gøre noget for at forbedre fremkommeligheden og nedbringe skadesstatistikken.
Men det kræver, at der er en finansiering.
Det kræver, at vi finder et råderum et eller andet sted ved at spare nogle penge, udvide statens indtægter, udvide arbejdsudbuddet eller prioritere nogle andre projekter væk.
Og indtil det sker, er det svært at finde frie midler til at investere i den vestfynske motorvej.
Julie Skovsby (S), 2017-05-10:
Jeg er glad for, at ministeren ønsker, at der skal findes en løsning, og derfor vil jeg til sidst spørge, hvordan ministeren konkret vil gå i dialog med de her fem politikere, som har skrevet til transportministeren, som jo så har henvist til finansministeren.
Hvem der svarer, er for mig underordnet, men hvordan vil den videre dialog foregå?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Jeg tror egentlig også, at de mange, der sidder i kø på den fynske motorvej dagligt, er ligeglade med, om det er finansministeren eller transportministeren, der svarer.
Der er vi jo nødt til at sige, at det kigger vi på løbende, altså hvordan vi kan prioritere vores midler.
Regeringen kommer med sit oplæg til næste års finanslov inden udgangen af august måned.
Der er et intensivt arbejde i øjeblikket med at gennemgå en lang række områder.
Jeg kan hverken give nogen løfter eller afvise nogen ting i forbindelse med finansloven for 2018; jeg vil bare sige, at når vi kigger fremad på den langsigtede planlægning på den anden side af 2020, som spørgeren selv nævnte, mener jeg, det er afgørende, at vi får prioriteret en større del af vores opgraderinger på vejnettet, fordi vi kan se, at det er der, der er et pres mange steder, også på Vestfyn.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-10:
Er ministeren tilfreds med antallet af danske syrienskrigere, der er blevet stillet til ansvar for deres forbrydelser?
Er ministeren tilfreds med antallet af danske syrienskrigere, der er blevet stillet til ansvar for deres forbrydelser?