Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg synes jo, at det her er et rigtig vigtigt forslag, der går tilbage til en 10 år gammel debat om, hvordan det er, vi implementerer EU-lovgivningen i det her land, og det er jo, fordi EU-lovgivningen er rigtig kompleks, og det betyder også, at der er det her nationale råderum for fortolkning, og at man, som den tidligere ordfører også sagde, ikke bare kan have en præcis en til en-implementering, altså netop fordi EU muliggør, at man har den her nationale implementering, så EU-lovgivningen passer til de forskellige nationalstater.
For ellers ville vi netop have et stort problem.
Men det, der er sket med de her principper, er jo, at man har lavet nogle politiske principper for, hvordan embedsmændene implementerer EU-lovgivningen, og det sker så i det lovforberedende arbejde, men det sker også, når de har en masse bemyndigelser til bare i praksis at tilpasse dansk lovgivning til de forordninger, som løbende kommer.
Så det er meget vigtigt, at vi i det her forum diskuterer, om vi er tilfredse med den måde, hvorpå embedsfolkene politisk bliver styret, eller om de faktisk skal have nogle andre retningslinjer, og nu har vi så i dag selvfølgelig kunnet høre, at der er et politisk flertal for, at man fortsætter den her erhvervsvenlige linje, og hvor jeg jo netop også bare vil minde om, at det, som det meget handler om, er, hvordan man fuldstændig nedprioriterer vigtigheden af miljø- og naturpolitik.
For der står jo netop også i noget af det, som beskæftigelsesministeren tidligere har skrevet, at det handler om, at den her lovgivningsskrue er for hård for erhvervslivet, og at vi skal reducere byrderne for erhvervslivet med mange milliarder kroner helt frem til 2025.
Så de her principper handler om at lette byrder, altså i forhold til penge, for erhvervslivet, og det er så naturen og miljøet, der skal betale den regning, og det ser vi jo konsekvensen af, hvis vi kigger på vores døde havmiljø, og hvis vi kigger på luft-, vand- og jordforureningen og forureningen af atmosfæren, vores nødlidende natur osv.
Vi har stort set nogle af rekorderne i forhold til et meget forurenende intensivt landbrug i hele verden, og vi er rigtig dårlige til at genanvende vores ressourcer osv.
Men en del af forklaringen i forhold til de her forslag er altså netop, at det er de her principper, der gør det.
Og det kan godt være, at man i det her Folketinget har nogle politiske ønsker, men man har faktisk også sat embedsfolkene og hele vores system til at implementere EU-lovgivningen i en bestemt retning, og derfor er der rigtig meget, der bare kører af sig selv.
Og det er jo det, jeg synes er hele kernen i det, jeg gerne vil sige i dag, altså hvordan det er, vi forstår miljø- og naturpolitikken.
For det, der ligger i den politiske linje lige nu, er, at det er det, der hedder unødvendigt bureaukrati, og at det er byrder for erhvervslivet, og det er jo det, der i virkeligheden er den grundlæggende politiske samtale, vi skal have, altså om vi synes, det er rigtigt, at miljø- og naturpolitikken kan betragtes som unødvendigt bureaukrati og som en byrde for erhvervslivet.
Men det er jo ikke kun i forhold til det her forslag, vi ser den politiske linje, for vi ser det også rigtig mange andre steder.
Vi ser det i den måde, man beregner samfundsøkonomien på, hvor det jo oftest er det her med, at samfundsøkonomien bliver reduceret til sådan en erhvervsøkonomisk betragtning, så man i stedet for, at man også regner på effekterne for både naturen, miljøet og folkesundheden – det gælder så f.eks. aktuelt med et motorvejsprojekt oppe i Aalborg – så i kraftig forstand reducerer det og kun fokuserer på de erhvervsøkonomiske effekter, omkostninger og gevinster.
Og det er den logik, jeg synes vi skal diskutere, altså om vi herinde i Folketinget, når vi diskuterer samfundsøkonomi, ikke i højere grad skulle til at kigge på den brede palet af samfundsøkonomiske omkostninger og gevinster frem for kun at kigge på erhvervslivets såkaldte byrder.
For samfundsøkonomisk er vi altså interesserede i fremadrettet at have en bæredygtig natur.
Det er, som om vi fuldstændig har glemt, at vores samfund, vores kroppe, vores liv og vores økonomi er baseret på biologiske betingelser, og det vil jo sige, at vi, hvis vi ikke laver en politik for vores biologiske principper og betingelser, så mister vores liv, vores samfund og vores økonomi.
For som vi også snakkede om tidligere med en anden ordfører, kan det godt kan være, at man kan få sikret en konkurrenceevne til en enkelt fisker eller landmand i dag, men problemet er jo, at man undergraver fødevareproduktionen fremadrettet, når naturen er så nødlidende, som den er i dag.
Så det handler altså om at få en mere filosofisk tilgang til vores samtale her og forstå, at naturpolitik og miljøpolitik ikke er en byrde, og at det ikke er et bureaukrati, men at det faktisk er noget, der er betingelsen for vores liv.
Så tusind tak til Enhedslisten for at fremsætte det her rigtig gode forslag og fremme den her debat, som jeg også håber kommer til at fortsætte efterfølgende.