runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mona Juul (KF), 2022-02-24:
Nej, det kan den konservative ordfører på ingen som helst måde se.
Og jeg synes faktisk, at det der med at definere, hvad der er grønt, og hvad der ikke er grønt, er rigtig uforskammet.
Det er alt, alt for nemt at sige, at hvis man ikke er med i den her aftale, er man ikke grøn.
Der er jeg bare nødt til at sige, at der lytter vi altså en lillebitte smule til Miljøstyrelsen og også til de eksperter, som jeg har listet op, og der er ikke noget, der peger på, at den her aftale skulle gøre det godt for grundvandet eller gøre det grønnere, så derfor må det jo have karakter af symbolpolitik, hvilket jeg synes at Enhedslisten plejer at holde sig for god til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-02-24:
Ja, ja, det er jo rigtigt nok, at der står, at Miljøministeriet vurderer, at lovforslaget ikke i sig selv vil bidrage til miljø- og naturmæssige konsekvenser, men der er en længere tekst, så de bekendtgørelser, der kommer, efter vi har vedtaget loven, har jo en positiv miljøeffekt, og det står der jo sådan set også.
Og det er jo derfor, at man, hvis man vil værne om miljøet, vores grundvand, vandmiljøet og det hele, bør stemme for det her lovforslag, også selv om man ikke er med i aftalekredsen.
Og hvis der findes borgerlige partier, der er grønne, så har man jo virkelig chancen her for at være med, selv om man ikke er med i den aftale, der er baggrunden for det.
Kan ordføreren ikke se det?
Mona Juul (KF), 2022-02-24:
Tak for ordet.
Naturen og grundvandet lider under fortidens synder.
Vi har taget rent drikkevand for givet, og vi har sløset med brug af giftige sprøjtemidler.
Mens vi forsøger at rydde op, skal vi selvfølgelig samtidig sikre, at vi ikke fortsætter sløseriet og svineriet.
Det er der heldigvis taget politisk action på med bl.a. sikring af boringsnære beskyttelsesområder, om end kommunerne her gevaldigt mangler at komme op i gear.
Det fokus er så vigtigt.
Nu vil regeringen og dens støttepartier så forbyde ikke let nedbrydelige aktive stoffer til ukrudtsbekæmpelse før 1. januar 2024.
Ministeren foreslår simpelt hen at bemyndige sig selv til at kunne fastsætte regler om begrænsning i eller forbud mod anvendelse af plantebeskyttelsesmidler på befæstede eller stærkt permeable arealer.
Og jo, det er dæleme også hensigten, at plantebeskyttelsesmidler indeholdende glyfosat, altså det, som de fleste kender som Roundup, vil være omfattet af det påtænkte forbud mod anvendelse.
For mange lyder det sikkert helt ping-pong, sæt i gang.
Hov, der vil altså ikke være nogen effekt af det forbud.
Sådan er det heldigvis med pesticider.
De godkendes kun efter grundige undersøgelser af deres påvirkning af grundvand osv.
Rigtig mange myndigheder har således undersøgt glyfosat såvel herhjemme som hos IPA, altså den amerikanske miljøstyrelse, ECHA, Det Europæiske Kemikalieagentur, FAO og FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation og WHO's pesticidgruppe.
Glyfosat er et af de allermest undersøgte sprøjtemidler, der overhovedet findes.
Så vidt jeg ved, er der lavet over 2.000 videnskabelige studier, og der er mig bekendt ikke dokumentation for, at glyfosat f.eks. udgør en risiko for vores grundvand.
Så kan man jo anlægge synspunktet better safe than sorry, men det synes jeg faktisk ikke rigtig holder, for konsekvensen ved et forbud er jo, at man anvender andre midler som f.eks. eddikesyre, som der er nævnt i høringssvarene, og som ifølge flere høringssvar er belastende for sundhed og miljø, og så giver det her forslag da slet ikke nogen mening.
Konservative ønsker at beskytte natur og grundvand, ikke at lave symbolpolitik, og det her forslag har karakter af det sidste, og det vil vi ikke lægge stemmer til.
I øvrigt mener jeg ikke, at det på nogen måde holder, at erhvervslivet blot belastes med godt 3 mio. kr. årligt som følge af det her forslag.
Heller ikke her mener jeg, at sagligheden er i orden, og det synes jeg ikke er fair.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-24:
Jeg er ikke bekendt med undersøgelser af privates anvendelse af sprøjtegifte, altså om det er blevet, ja, mere eller mindre; det er givet blevet mindre.
Men om man er blevet bedre til at følge anvisningen på dunken, har jeg altså ikke set undersøgelser af.
Men for os var det et wakeupcall, da vi for 2 år siden kunne konstatere, at der var meget store mængder af glyfosat i overfladevandet omkring en haveaffaldsplads i Karise.
Man snakkede om behovet for simpelt hen at lave separat kloakering på de her affaldspladser, fordi der var så mange private haveejere, der kom med haveaffald, der altså var fuld af glyfosat.
Det var for os med til at sætte en streg under, at der er brug for at skride ind, også over for de private.
Vi er ikke villige til at løbe risikoen for at forurene vores grundvand, fordi der er nogen, der synes, det er mere bekvemt at fjerne ukrudt med glyfosat end med andre midler.
Erling Bonnesen (V), 2022-02-24:
Men igennem de senere år har der jo været kørt mange oplysningskampagner, og vi kan også følge med i, at forbrugerorganisationer osv. da gør meget for at oplyse haveejere og private grundejere om, at man altså skal holde sig til det, som står på dunkene.
Så er Radikale Venstre ikke ved ligesom at bruge fortidens synder til at prøve at straffe for noget nu, som måske allerede er løst?
Er det ikke løst?
Er det ikke Radikale Venstres opfattelse, at de private haveejere og private grundejere i dag overholder tingene, som de skal, altså som det står på dunkene?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-24:
Nej, det har vi ikke.
I landbruget kræver det jo, at man er uddannet for at bruge de her midler.
Det kræves ikke for private, og vi kan jo bare konstatere, at vi har set meget store mængder af glyfosat på haveaffaldspladser, hvor der er blevet slæbt haveaffald hen, og hvor det har ført til forurening af overfladevand og også potentiel risiko for, at det kunne trænge ned til grundvandet.
Det er jo noget af det, som i hvert fald for os har været en blinkende advarselslampe, men også har betydet opmærksomhed omkring den private anvendelse – at den altså også i sig selv udgør en risiko, selv om den er minimal.
Når vi ser på den totale anvendelse af glyfosat, er den private brug jo minimal.
Men når vi så ser, at den bliver brugt i forkert dosis og på overflader, der skaber en forøget risiko for nedtrængning til grundvandet, så mener vi, at der er grundlag for at handle.
Erling Bonnesen (V), 2022-02-24:
Tak for det.
Hvis jeg forstod ordførertalen rigtigt – ellers må ordføreren korrigere det – så var det mængderne, altså mængderne i de privates anvendelse ude på havegangene eller på fliserne.
Men der står jo på dunkene, hvor meget man må bruge.
Har Radikale Venstre ikke tillid til, at borgerne læser, hvad der står på dunken, og så retter sig efter det?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-02-24:
Jeg er ellers meget på linje med de øvrige borgerlige ordførere her, og jeg kan sagtens se argumenterne for, at man fjerner håndværkerfradraget.
Men problemet er, at man bare lader pengene gå i kassen, og dermed bliver det jo samlet en hævelse af skattetrykket i Danmark, og det mener vi ikke at der er brug for.
Det indskriver sig i en lang række af skattestigninger fra den socialdemokratiske regering, og det er vi modstandere af.
Så det bliver et klart nej fra vores side.
Marcus Knuth (KF), 2022-02-24:
Tak, formand.
Konservative bakker op om beslutningsforslaget her om indsættelse af danske militære bidrag til NATO's kollektive forsvar.
Vi er glade for den alsidighed, som vi bidrager med både til søs, i luften og på landjorden med fregat, transportfly, F-16-fly, cyberkapacitet osv.
Den opbakning har vi også givet løbende i Det Udenrigspolitiske Nævn, og vi bakker også helhjertet op om de sanktioner, som vi indfører i samarbejde med EU.
Som vi også har gentaget i pressen, skal vi fra dansk side bidrage med alt, hvad vi overhovedet kan, til NATO's forsvar, og vi skal presse Rusland hårdest muligt med sanktioner.
Ruslands angreb på Ukraine er, i mangel af bedre ord, fuldstændig uacceptabelt, og det er desværre mest af alt som et ekko fra en mørkere tid i Europas historie.
Fra Konservatives side står vi også klar til at støtte med yderligere bidrag til NATO's forsvar, hvis det bliver relevant, og vi er selvfølgelig også klar til at støtte yderligere sanktioner, hvis det bliver relevant.
Samtidig har vi også gjort det klart flere gange i pressen i dag, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe ukrainske flygtninge – selvfølgelig ved at tilbyde hjælp til Ukraines nabolande som Polen og ved at modtage ukrainske flygtninge her i Danmark med åbne arme.
Som sagt bakker Konservative op om beslutningsforslaget, som det ligger her.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-02-24:
Tak for det.
I dag er jo en rædselsfuld dag.
Vi vil jo samarbejdet, og vi vil samhandel og have et tæt samarbejde inden for demokratiske rammer mellem frie lande i ligeværdighed.
Men forudsætningen er selvfølgelig sikkerhed, og ikke at store, stærke lande tryner små, svage lande.
Vores NATO-medlemskab har givet os den sikkerhed, som vores velstand er udviklet under.
Tænk, hvordan de må have det i dag i Estland, Letland og Litauen, der bor dør om dør med den utilregnelige bjørn.
Hvor er jeg glad for, at vi i tide fik udvidet NATO til både de baltiske lande og Polen og Rumænien og Bulgarien, og hvor har jeg ondt af Ukraine, der ikke har den samme sikkerhedsparaply, for de er overladt til Ruslands forgodtbefindende.
Vi vil selvfølgelig også efterfølgende arbejde for en ordentlig, bastant hjælp til krigens ofre, og vi vil have en god modtagelse af de af krigens flygtninge, der måtte komme.
Men i dag skal vi først og fremmest som det mest naturlige vise, at vi er et pålideligt NATO-land, der står last og brast om den fælles sikkerhed.
Så vil vi derefter fra i morgen arbejde for yderligere at accelerere den grønne omstilling og også øge indsatsen for at hjælpe de baltiske lande.
Vi skal bruge stadig mindre gas, for energipolitik er nemlig i dag også sikkerhedspolitik.
Men i dag drejer det sig om den rigtige, hårde sikkerhedspolitik, og Radikale Venstre støtter selvfølgelig forslaget og ønsker den her udstationering.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-02-24:
Tak for ordet.
I dag er en utrolig trist dag.
Allerede inden solen var stået op i morges, var der udbrudt krig i Europa for første gang i årtier.
Putins angreb på Ukraine har endegyldigt bevist, at al hans floromvundne snak om diplomatiske løsninger hele tiden har været løgn og lige så absurd som de løgne, han nu forsøger at undskylde sit angreb på en fri, selvstændig nation med.
Vi skal stå sammen om Ukraine og ukrainerne.
Dagen igennem er mennesker flygtet fra russiske bomber og fra de invasionsstyrker, Putin har sendt imod dem.
Det er hjerteskærende at se billeder af ukrainere, der bruger offentlige bygninger som beskyttelsesrum.
Det må minde os om, at den fred, vi nogle gange tager for givet, kan blive taget som gidsel på et splitsekund, hvis en hensynsløs tyran først beslutter sig for det.
Vi skal stå sammen om Ukraine i EU og i NATO.
Vi skal stå sammen med vores allierede, og derfor er det fuldstændig på sin plads, at vi nu her i Folketinget hastebehandler det her beslutningsforslag, et beslutningsforslag, der på solidarisk vis øger det danske bidrag til at sikre vores allierede mod øst.
De er helt naturligt bange lige nu.
De skal mærke vores støtte.
De skal mærke, at deres sikkerhed er vores sikkerhed, og at vi er fælles om at værne om selvstændige nationers ret til at vælge friheden over vold og vulgær magtudøvelse.
Det her kommer også til at betyde flygtningestrømme i Europa, og dem skal vi tage hånd om.
Jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører, og jeg tror faktisk dårligt, at man kan sige det bedre, end at Danmark er Ukraines nærområde.
Derfor skal vi hjælpe så mange, som vi kan, af de mennesker, som nu bliver fordrevet fra deres eget land.
Forslaget her sigter på at øge Danmarks bidrag til NATO’s fælles beredskab, en øget tilstedeværelse i Østersøen og i vores allieredes luftrum.
Putin og Rusland skal mærke, at de for længst har overskredet grænsen for, hvad der er acceptabelt, og for, hvad Vesten kan stå model til.
Det skal det danske forsvar naturligvis bidrage til.
Vores allierede skal mærke, at Danmark står hundrede procent bag dem, og derfor kan SF støtte forslaget.
Pause Pause (Pause), 2022-02-24:
Mødet er udsat.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-02-24:
I dag har Rusland overfaldet Ukraine og truer med at tage ukrainernes ret til at bestemme i deres eget land fra dem.
Det er et brud på alle principper om at respektere andre landes grænser og nationale suverænitet.
Ukraine er et selvstændigt land, som løsrev sig fra undertrykkelsen under Sovjetunionen, da kommunismen i øst brød sammen.
I 1991 stemte 90 pct. af ukrainerne for selvstændighed og løsrivelse fra Rusland.
Ruslands overgreb på Ukraine skal fordømmes, og det er det heldigvis også blevet, både af den danske regering, vores allierede i NATO og de øvrige lande i den vestlige verden.
Der er varslet hårde sanktioner.
Det er både rigtigt og nødvendigt.
For princippet om at respektere grænser og national suverænitet er det mest grundlæggende, hvis vi skal gøre os håb om at kunne leve i blot nogenlunde tryghed.
Det er ikke kun Ukraine, der lider nu.
Trygheden er væk i de baltiske lande, som også var republikker under sovjetmagtens åg og først fik deres frihed med kommunismens fald.
De er truet på deres frihed.
Bliver de Putins næste ofre?
Finland har en smertelig historie med krig og undertrykkelse og tab af land til Rusland.
Meget forståeligt søger mange i Finland nu i retning af NATO som garanti for deres lands selvstændighed.
De skal være velkomne i alliancen.
Det samme ser vi i Sverige, hvor et flertal af befolkningen nu ønsker, at Sverige opgiver neutraliteten til fordel for NATO-medlemskab.
Danmark er medlem af NATO.
Det er også et forsvar for os selv og af vores egen nationale suverænitet.
De danske militære styrker indgår i NATO-alliancens fælles forsvar, og vi skal under denne krise ikke tøve med at bidrage med materiel og soldater i NATO-regi til indsættelse, hvor det vil være nødvendigt for at forsvare vores frihed.
For mig og mit parti er der ingen tvivl.
Den opbakning får regeringen fra os.
Nogle af jer bliver nu sendt ud på en mission: Kom sikkert hjem igen!
Henrik Dahl (LA), 2022-02-24:
Tak for ordet.
Inden jeg går over til selve beslutningsforslaget, er jeg nødt til at komme med nogle mere generelle bemærkninger.
Vi står her i aften, fordi 1990'ernes beslutningstagere havde et valg.
Skulle man fæste lid til Francis Fukuyama?
Han sagde, at den dybere mening med verdenshistorien var, at alle lande til sidst ville blive til liberale demokratier.
Eller skulle man fæste lid til Samuel P. Huntington?
Han sagde, at det, vi i Vesten forstår som universelle værdier, rent faktisk er vestlige værdier.
Derfor sagde Huntington, at f.eks. Kina aldrig nogen sinde kommer til at købe ind på menneskerettighederne, og han sagde også, at Rusland aldrig nogen sinde vil melde sig ind i det vestlige traktat- og aftalesystem.
Huntington sagde også noget i 1996, hvor hans berømte bog om civilisationernes sammenstød udkom, som nærmest var profetisk, når vi står her i aften.
For han skriver i bogen, at scenen for modsætningen mellem Rusland og den vestlige verden bliver Ukraine.
Det er fuldstændig vildt, når man sidder mere end 25 år efter og læser det: Scenen for den modsætning bliver Ukraine.
Han gennemgår det side op og side ned.
Men fordi den tids beslutningstagere valgte forkert – det var selvfølgelig sympatisk at tro på Fukuyama – så overså man også, at den vestlige verden har fjender.
Vores samfundsmodel kommer ikke af sig selv.
Der er nogle, som vil ødelægge den, og der tog man ikke de nødvendige forholdsregler over for det.
Men det kan man jo så sige at det her beslutningsforslag i et eller andet omfang retter op på.
For det, som beslutningsforslaget handler om, er, at det i lyset af konflikten mellem Rusland og den vestlige verden handler om at forhindre, at NATO får en kreds af medlemmer, som er A-medlemmer, der er omfattet af artikel 5, og så en kreds af B-medlemmer, der ikke er omfattet af artikel 5.
Med det her forslag bidrager Danmark til, at prisen for f.eks. at angribe de baltiske stater eller angribe Polen bliver uacceptabelt høj for Rusland.
Det her med, at prisen for at angribe vores allierede bliver uacceptabelt høj, er faktisk et sprog, som regimet i Moskva forstår, også selv om regimet ikke deler de værdier, der holder vores traktat- og aftalesystem sammen.
Derfor bakker vi selvfølgelig beslutningsforslag B 127 op.
Tak for ordet.
Mona Juul (KF), 2022-02-24:
Tak til ordføreren.
Er det ikke rigtigt forstået, at Miljøstyrelsen jo selv har risikovurderet og fundet glyfosat sikkert?
Morten Bødskov (S), 2022-02-24:
Tak for det, formand.
Tusind tak for indlæggene her i debatten i dag, og inden jeg går videre til den tale, som jeg skal holde, vil jeg sige et par yderligere ting.
Det, vi beslutter her i aften, er selvfølgelig alvorligt, men det er vigtigt, at det sker med en så stor bredde og en så stærk opbakning, som det gør, og det er det, fordi det, som vi beslutter, er at give dansk forsvar og det personel, vi udsender, et nyt mandat.
Det er et vigtigt mandat, hvor det er afgørende for deres anvendelse af det og deres styrke i det, de nu skal lave, at der er en så bred opbakning fra Folketinget til det mandat.
Det, vi også beslutter – og det tror jeg også er vigtigt at understrege – er jo en fortsat styrkelse af Danmarks og NATO's forsvar, og det er et arbejde, som er bedst tjent med at det sker i en bredde.
For uanset hvem der har muligheden for at sidde på forsvarsministerens stol, handler det jo helt grundlæggende om, at det er Danmarks og NATO's forsvar, som vi her i dag er med til at styrke.
Vi har fremsat et beslutningsforslag, der skal sørge for, at vores soldater, der er indsat for NATO, eller som med meget kort varsel kan blive indsat for NATO, er dækket af et robust mandat.
Vi anmoder derfor Folketinget om Folketingets samtykke til at kunne indsætte det danske militære bidrag til støtte for NATO's kollektive forsvar i forbindelse med NATO's øgede beredskab frem mod udgangen af 2022.
De skal kunne indsættes med kort varsel og altså med et robust mandat.
Yderligere drejer det sig om det nye danske bidrag til NATO's luftmilitære styrkestruktur.
Der er tale om bl.a. militære planlæggere og også stabsofficerer.
Endelig vil der kunne indsættes danske kampflybidrag til håndhævelse af suverænitet i luftrummet over NATO-landenes territorium.
Der er behov for at udvide deres mandat, så de i tillæg til det nuværende mandat også kan flyve over Polen og andre NATO-lande.
Der står »op til 20 F-16-fly« i beslutningsforslaget.
Lige nu er det ikke aktuelt, og derfor er der lige nu tale om yderligere to fly, men vi bliver nødt til at kunne reagere med kort varsel.
Derfor er det ønsket, at forsvaret ikke skal stå i en situation, hvor der er operative begrænsninger i deres mandat i forhold til geografi, magtanvendelse og antal fly.
Det er derfor også vigtigt for mig at understrege, at Danmark ikke er truet militært, men vi har set, hvordan den verden, som vi troede vi kendte, ikke længere er den, som vi troede den var.
Europa er ændret, og det samme er vores sikkerhedssituation, og vi skal derfor være på forkant med udviklingen og være klar, hvis Putin – for nu at sige det, som det er – får endnu flere vanvittige idéer.
Tusind tak for den brede opbakning til beslutningsforslaget her.
Det betyder meget for det danske forsvar, at de opgaver, de nu sendes på, sker i en så bred opbakning i det danske Folketing.
Tak for det.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-24:
Tak, formand.
Alternativet støtter forslaget om at indsætte et dansk militært bidrag til NATO's kollektive forsvar i forbindelse med invasionen af Ukraine.
Det er ikke så enkelt for os i Alternativet, og der er nogle, der vil være uenige med mig.
Når det er sådan, man står på kanten af en potentiel verdenskrig, er det ofte, fordi de oplagte løsninger er sluppet op.
Grunden til, at jeg stemmer for, er, at jeg et øjeblik forestillede mig, at jeg var ukrainer og nu stod midt i en russisk invasion af mit land og fik at vide, at der i Danmark var et parti, der hed Alternativet, som ikke støttede fuldt op om det sammenhold i NATO, som udgør modstanden mod Ruslands invasion af mit land.
Det signal kunne jeg simpelt hen ikke få mig selv til at sende til Ukraine.
Derfor stemmer Alternativet for det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-24:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med på det kraftigste at fordømme Putins ulovlige og umenneskelige angreb på Ukraine.
Frie Grønne bakker op om sanktioner og yderligere målrettede sanktioner, så vi kan ramme Putin og hans oligarker så hårdt som overhovedet muligt.
Mine tanker er hos ukrainerne, og vi bakker helhjertet op om Ukraine og dets borgere.
Det vigtigste, vi kan gøre lige nu, er at sikre en sikker passage for de ukrainere, der ønsker at forlade Ukraine, og selvfølgelig at tage imod de flygtninge, der selvfølgelig kommer til Europa.
Men det er også vigtigt, at vi sørger for at hjælpe humanitært og civilt alt det, vi overhovedet kan, i Ukraine – hjælpe alle de borgere, der ikke af forskellige årsager kan flygte.
Vi mener i Frie Grønne, at det er dér, vores fokus skal ligge lige nu.
Statsministeren sagde på pressemødet i dag helt klart, at der ikke lige nu er nogen trussel mod NATO og NATO-landene.
Derfor bakker vi ikke op om det øgede bidrag til NATO.
Vi mener, at fokus skal være på at hjælpe ukrainerne og Ukraine.
Derfor er vi også utrolig glade for, at regeringen nu har indkaldt til forhandlinger i morgen, så vi bedst muligt og samlet kan sikre en humanitær hjælp til Ukraine og dets befolkning.
Vi ser dog en trussel for Europa på ét område, og det er, hvis Rusland lukker for gassen.
Vi må også erkende, at vi har sovet i timen.
Derfor er det vigtigt, at vi på baggrund af det, der foregår lige nu, sikrer en uafhængighed af Rusland og gas fra Rusland og gør os selvforsynende med energi.
Det vil være den absolut bedste og største sanktion mod Putin.
Med de ord vil jeg en gang til sige, at mine tanker er hos ukrainerne, og jeg håber, at vi snart – hurtigst muligt – får det her overstået, og jeg håber, at vi samlet kan gøre alt, hvad der overhovedet er muligt, for at de europæiske lande kan hjælpe Ukraine og befolkningen i Ukraine.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2022-02-24:
Vi kæmper på en hel masse forskellige områder, også på skatteområdet, for at sikre den grønne omstilling – meget aktuelt med forhandlingerne om en høj, ensartet CO 2 -afgift.
Og jeg tror, det er nogle af de steder, hvor man virkelig skal sætte ind, og ikke i forhold til de her fradrag, som i øvrigt ikke stemmer særlig godt overens med de konjunkturer, vi har lige nu.
Jeg er ikke specielt bekymret for konsekvenserne af, at man fjerner det her fradrag, og jeg ser ikke, at det kommer til at skabe nogen store problemer.
Så jeg har heller ikke nogen plan for børnefamiliernes økonomi i forbindelse med kloakseparering.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-24:
Der tager ordføreren lidt fejl.
Det her er ikke noget, der er groet i vores have.
Vi så generelt hellere, at man bare sænkede skatteniveauet, så det her fradrag er ikke noget, der er groet i Nye Borgerliges have.
Men realiteten er, er der er en masse børnefamilier, som nu får langt sværere ved at betale nogle massive regninger, som man i de kommende år – kommunerne er jo lige begyndt på det her – vil påføre dem.
Så spørger jeg bare helt konkret: Hvad har SF i posen af tiltag, som skal hjælpe de her børnefamilier, som måske ikke har 50.000 kr. til at betale for det krav, som nu kommer i forbindelse med kloakseparering?
Jeg spørger bare helt konkret, om man har noget i posen til at hjælpe dem.
Carl Valentin (SF), 2022-02-24:
Generelt er vi jo ret optaget af, at børnefamilier har en god økonomi, og at børn har en god opvækst, så det vil vi jo i alle mulige sammenhænge gerne prioritere.
Nu har konjunkturerne så ændret sig, og tiden er kommet til, at man fjerner ordningen igen.
Men det virker lidt, som om den borgerlige blok bare ønsker, at man skal have det her fradrag for evigt, og det synes jeg er en mærkelig tilgang.
Jeg synes, man skal have det i en periode, hvor det er meningsfuldt, og når det så ikke rigtig er det længere, giver det god mening at udfase det.