runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Hver gang de nationalkonservative og DF's medlemmer prøver at latterliggøre det, jeg prøver at fremføre her, ved jeg, at jeg har ramt fuldstændig rigtigt.
Så ved jeg, at jeg har fat i noget.
Jeg kan da godt forstå, at DF og Nye Borgerlige og alle de nationalkonservative med et meget fremmedfjendsk menneskesyn ikke kan lide, at jeg står heroppe.
Det kan jeg godt forstå, og jeg kan da godt forstå, at ordføreren tænker, at nu er der en mangfoldighedens stemme i Folketinget.
Ja, det er der.
Ja, væn jer til det!
Det er bare det, jeg vil sige til ordføreren.
Og så vil jeg også lige sige, at jeg ikke ved, hvor længe ordføreren har siddet i Folketinget, men et forslag til vedtagelse må være på maks. 150 ord, og der må man skrive, hvad man har lyst til.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-10-08:
Tak, og det har ordføreren også gjort, og i særdeleshed også i et sprog, så ordføreren også er den eneste, der forstår det, vil jeg påstå.
Jeg er også ked af, at ordføreren ikke kunne svare på mit spørgsmål: Hvad er det helt konkret, der gør, at vi har det, som ordføreren kalder demokratisk apartheid?
Hvilket land i verden synes ordføreren at vi i Danmark skal kigge til for at hente inspiration, så vi kan blive – åbenbart – mere demokratiske?
For jeg tror faktisk, at det er de fleste folketingsmedlemmers opfattelse, at vi lever i et af de stærkeste demokratier i hele verden.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Dermed er regeringen ved at fuldbyrde et generationssvigt uden historisk sidestykke.
Folketinget konstaterer derudover, at det er uacceptabelt, at regeringens udlændingepolitik bidrager til splittelse af samfundet ved at fodre fremmedhad og stigmatisering.
Dette gælder primært vores muslimske medborgere.
Folketinget konstaterer dertil, at der er brug for et dybt og konsekvent opgør med den altdominerende syge økonomiske tænkning, som sætter økonomisk vækst over vores børns fremtid.
Folketinget konstaterer endelig, at der er mange af de etablerede status quo-partier i Folketinget, der minder om hinanden, og at der derfor i den grad er brug for nye partier, der kan udfordre den kompromissøgende logik, der har ført til, at vi i dag står på randen af en klimakatastrofe, og at vores naturs mangfoldighed er i frit fald.«
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-08:
Det er altid vildt at høre ordføreren på talerstolen ...
Birgitte Bergman (KF), 2020-10-08:
Tak for det, og tak til ordføreren for den rigtig fine tale.
Jeg er interesseret i at høre lidt om turisme i Grønland.
Jeg har fulgt meget med i en spændende serie om Peitersen og oceanerne og Jens og Dorthe, som sejler rundt, og som oprindelig kommer fra Grønland.
Det har inspireret mig meget, og vi to skal også have et møde på et tidspunkt.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, fordi ordføreren så fint beretter, at det naturligvis er jer, der bedst kender jeres land og jeres fortællinger og jeres særkende, hvordan ordføreren – nu med de nye lufthavne – ser en bæredygtig turismeudvikling udfolde sig i Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Mange tak.
Det er også meget vigtigt for os, at vi kigger på naturen, idet vi skal værne om den.
For ikke lang tid siden, da vi havde et møde i Nuuk, blev der af unge fra gymnasiet arrangeret et kæmpestort arrangement i Katuaq, Grønlands kulturhus, hvor man snakkede om, hvordan man kan have udvikling og turisme uden at skade biodiversiteten og naturen.
Jeg tror, det er den retning, vi kommer til at køre i.
Vi unge kigger på fremtiden ved også at kigge på naturen.
Vi ved, at vi kun har én klode at leve på.
Men vi skal gennem dialog og gennem internationale fora finde en god måde at samarbejde på, hvor vi gør hinanden klogere på forskellige ting – hvad der har virket, og hvad der ikke har.
Jeg tænker også, at ligesom Norden har dette samarbejde, er det også interessant for mig at se, hvordan et samarbejde kan udvikles mellem de arktiske nationer, da vi har de her geografiske og demografiske ligheder og også er nødt til at lære af hinanden.
Birgitte Bergman (KF), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for det gode svar.
Men anerkender ordføreren, at der er muligheder for at skabe nye arbejdspladser og nye muligheder også for de unge i Grønland med en god turismeudvikling?
Og er der brug for at lave et større samarbejde med Danmark om turismeudvikling?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Der er brug for et større samarbejde med Danmark, men ikke udelukkende med Danmark.
Der er muligheder og potentiale, og der er mulighed for at skabe arbejdspladser.
Jeg har også været ude i bygderne, hvor jeg har set, at bygderne har kæmpe potentiale i forhold til turisme.
Der er mange, der er gode til at lave traditionelle qajaq, som de kan bruge til turismen.
Der er mange, der har fantastiske udsigter, som vi ikke har i de byer, vi har.
Dem kan vi udvikle og bruge.
Kasper Roug (S), 2020-10-08:
Mange tak til ordføreren for en fin tale.
Ordføreren talte bl.a. om den grønlandske historie, og at den grønlandske historie er skrevet af os.
Jeg er lidt i tvivl om, hvad ordføreren mener med »os«
, for jeg håber lidt på, at ordføreren med »os« mener, at den er blevet skrevet i et grønlandsk-dansk fællesskab.
Hvordan kan vi styrke det her fællesskab, som er det store »os«?
For når jeg hører ordførerens tale, synes jeg alligevel, at der bliver talt meget om Grønland og Danmark, og der håber jeg selvfølgelig på, at vi kan have et større fokus på »os«.
Tror ordføreren, at det er en mulighed, at vi kan få et stærkere »os«?
Edmund Joensen (SP), 2020-10-08:
Jeg vil gerne invitere jer på en lille rejse.
Vi skal 7 år tilbage i tiden til 2013.
Det var et begivenhedsrigt år i rigsfællesskabet – ja, i hele verden.
2013 var året, hvor vi mistede store personligheder som Nelson Mandela og Margaret Thatcher.
Det var også året, hvor Danmark vandt det internationale Melodi Grand Prix, hvor Bostonmaratonet blev udsat for en skrækkelig terrorhandling, hvor whistlebloweren Edward Snowden kom på alles læber, og hvor Siumut kom til magten ved det grønlandske landstingsvalg.
Og så var det året, hvor EU boykottede færøsk fisk i alle europæiske havne.
Fra den ene dag til den anden måtte Færøerne se sig om efter andre eksportmarkeder, efter nye markeder i det hele taget.
Og jeg må indrømme, at det kom meget bag på mig dengang, hvor EU, der er næsten 10.000 gange så stor som Færøerne, i fællesskab valgte at bruge sin magt over for en lilleputnation, som Færøerne er.
En nation, der er afhængig af fiskeri og eksport af denne, blev boykottet, fordi man ikke kunne blive enige om kvotefordelingen.
Det var som Davids kamp mod Goliat, en helt urimelig kamp, der stod på i et helt år, før EU ophævede boykotten.
Jeg er sikker på, at der er mange, der tænker, at man er godt tosset, når man bosætter sig på nogle små bjergtoppe, der stikker op af den nordligste del af Atlanterhavet, hvor det regner hver anden dag og stormer hver tredje.
Fiskebestandene trives også rundt om os, og bestandene er enormt store.
Færøernes nuværende handelsaftale med EU er forældet og med helt urimelige vilkår for eksport af nogle færøske varer.
I dag eksporterer vi primært råvarer til det europæiske marked.
Udfordringen ligger i de færdigproducerede fiskevarer, for her klapper EU-toldfælden.
Og det er disse varer, der kan skabe arbejdspladser og en øget eksportværdi på Færøerne.
Den nuværende handelsaftale er en spændetrøje for innovation og ny teknologi i fiskeindustrien.
Når Færøerne kun har en begrænset adgang til EU-markedet, er det naturligt, at vi leder uden om EU.
Det var vi nødsaget til dengang i 2013, for som ordsproget siger: Nød lærer nøgen kvinde at spinde.
I 2012 udgjorde den 8 pct. af den samlede eksport.
5 år senere i 2017 udgjorde den hele 29 pct., altså mere end en fjerdedel af Færøernes samlede eksport.
Denne markante stigning havde vi formentlig ikke set, hvis ikke det havde været for EU's boykot i 2013.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tusind tak til ordføreren for en rigtig god og rigtig vigtig tale.
Jeg håber, at regeringen hørte rigtig godt efter, fordi det er nogle meget, meget vigtige sikkerhedspolitiske overvejelser, ordføreren gør sig, som vi tror også er afgørende for, at Færøerne står et mere sikkert sted i verden, hvis man får bedre mulighed for at eksportere til EU og til USA, end man har i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om ordførerens overvejelser om, hvordan vi i en verden, hvor den militære aktivitet i Arktis og i Nordatlanten stiger i en situation, hvor der er flere områder hjemtaget til Færøerne, sørger for, at der bliver en tættere dialog mellem Færøerne og Danmark, når det gælder det udenrigspolitiske og forsvarsmæssige område, og måske også på parlamentarisk niveau, så det ikke kun foregår mellem regeringerne.
Har ordføreren et bud på det?
Edmund Joensen (SP), 2020-10-08:
Og tak for spørgsmålet.
Ja, altså, i dag er det mere nødvendigt end nogen sinde, for som jeg nemlig nævnte, møder både Rusland og USA op på Færøerne med deres ambassadører, og vi ved hvorfor, og så er der de russiske overflyvninger og forhandlingerne om Arktis.
Det har aldrig været så nødvendigt som nu, at parlamenterne taler sammen, og at regeringerne taler sammen, så vi må finde en vej i rigsfællesskabet, som gør, at vi først taler sammen og er enige om, hvad vi spiller ud mod stormagten.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tak for det.
Det er måske ikke nogen overraskelse: Vi er meget enige.
Lige i forlængelse af noget af det, ordføreren var inde på sidste år, og som jeg ved ligger ordføreren meget på sinde, nemlig forskningen i havene omkring Færøerne, som ordføreren bragte i spil i forbindelse med forhandlingerne sidste år, vil jeg spørge: Hvad er status på forskningsindsatsen og samarbejdet, og er der yderligere, vi kan bringe i spil her i forbindelse med finanslovsforhandlingerne?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Vi er forskellige folkefærd, og det er vi også anerkendt som under FN.
Jeg synes, at vi skal have samarbejde, og jeg tror virkelig, at det samarbejde skal styrkes gennem strukturel ligeværdighed, for lige nu er det ikke sådan, det ser ud, og det er der mange, der mærker derhjemme.
Og det er det, jeg fokuserer på.
Det tror jeg er vigtigt at pointere.
Det glæder mig, og jeg kan også se, at der er mange ting, vi kan samarbejde om.
Af den grund tænker jeg, at Siumut også lige burde have et møde med De Radikale og lige snakke om, hvordan vi kan udvikle nogle samarbejdspotentialer, som vi kan være enige om.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Vi har jo desværre været bagud med det i noget tid, og andre lande – England og Sverige – er kommet en del før os.
Så hvis så mange som muligt kunne komme i gang med det, kunne det jo være noget, vi kunne få færre ofre af den årsag.
Annette Lind (S), 2020-10-08:
Nu arbejder udenrigsordføreren her og fru Aki-Matilda Høegh-Dam tæt sammen om mange ting på det udenrigspolitiske område.
Jeg synes, det er helt naturligt, at Grønland arbejder på nogle hjemtagne områder og også arbejder mere internationalt.
Jeg synes også, at man skal have mere albuerum, og at der skal være mere og et bedre samarbejde, men jeg synes, at ministrene i Danmark og i Grønland faktisk viser det tillidsfulde samarbejde.
Det er sådan, at der var et møde i efteråret sidste år med Mike Pompeo i USA, hvor fru Ane Lone Bagger var med.
Igen i sommer var der et møde med Pompeo, hvor den grønlandske repræsentant også var med.
Så jeg synes, det tillidsfulde arbejde faktisk er der.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan ordføreren tænker at vi kan styrke det her samarbejde yderligere og gøre det mere tidssvarende og ligevægtigt inden for de rammer, som vi har med grundloven.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
For det første vil jeg gerne anerkende det stærke samarbejde, og tusind tak for det.
Det er noget, vi diskuterer hjemme i Grønland, altså hvad hvis vi ændrer regering igen?
Bliver det bare en ny politik, en hårdere politik?
Får vi ikke længere lov til at tale vores egen sag?
Og det er det, der bekymrer os, så vi vil gerne starte dialogen om, hvordan vi sikrer rammerne for, at det ikke sker.
Annette Lind (S), 2020-10-08:
Nu er det sådan, at vi er godt i gang med at lave en ny arktisk strategi.
Det er uheldigt, at vi på grund af covid-19 ikke kan starte i Ilulissat, som vi skulle.
Men den grønlandske strategi er også den arktiske strategi og den færøske og den danske strategi.
Det er et samarbejde inden for grundloven.
Hvordan ser ordføreren på, at man kan samarbejde om det her, som skal være ligeværdigt og i fællesskab inden for grundloven?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Man kan sagtens have en selvstændig udenrigspolitik inden for grundloven; det handler om, hvordan man arbejder inden for de rammer, der er sat.
Altså, der er mange ting, som man tolker, og som man får præcedens for og man så arbejder videre for.
Jeg vil gerne se, hvordan vi i samarbejde kan sikre os, at det her systematisk bliver mere ligeværdigt og ikke bare et håndtryk på papiret.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tak for det.
Og tusind tak for talen.
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg er ked af frygten hos ordføreren for, at der kommer en ny regering.
Jeg synes ikke, at ordføreren har så meget at have frygten i; den tidligere regering lagde netop rigtig meget vægt på dialogen og lavede også en masse nybrud i forhold til samarbejdet med Grønland og de grønlandske politikere.
Så jeg tænker, at ordføreren kan tage det helt roligt.
Vi er enige i, at den nye sikkerhedspolitiske situation selvfølgelig kræver, at der bliver en tættere og tættere dialog, også på det udenrigspolitiske område.
Derfor tog vi også under den tidligere regering initiativ til et øget samarbejde på det erhvervsmæssige område, bl.a. i forhold til lufthavne, i forhold til kapital, vækstvirksomheder og andet.
I forlængelse af det vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvilke muligheder hun ser for at øge samarbejdet på det erhvervspolitiske område: Hvilke grænsebarrierer, hvilke investeringer tænker ordføreren kunne styrke begge lande, hvis vi bliver bedre til at samarbejde omkring det?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Tak for spørgsmålet, og tak for det gode samarbejde, specielt til ordføreren.
Når vi bekymrer os for, hvad der kommer til at ske med en ny regering, er det på grund af tidligere oplevelser.
Men for at sikre os, at det kommer til at blive et mere ligeværdigt forhold, vil vi også gerne kigge på det strukturelle og systematiske, og jeg håber, at Venstre også har lyst til at samarbejde med os der.
Det er således, at sådan som det ser ud nu, har vi også flere samarbejdsvilkår, som vi kan være enige om, bl.a. om erhverv, som du sagde.
Det er udenrigspolitik, man måske kan være lidt uenige om, men med hensyn til erhverv er der f.eks. Greenland Business og Greenland Venture, som er i gang med at sætte noget samarbejde om iværksætteri op sammen med nogle lignende danske organisationer.
Men det er også vigtigt for os, at vi får lov til at åbne op for resten af verden.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tak for det.
I forlængelse af den snak er der jo den her snak om grænsehindringer, som vi fra Venstres side også gerne vil prioritere at vi får bragt ned så meget som muligt.
Det er både i forhold til lovgivning, der skal oversættes med en vis hastighed, og i forhold til forskellige tekniske handelshindringer, og det er i forhold til søtransport og andet.
Så i forhold til hele emnet omkring grænsehindringer hvor ser ordføreren så at vi har nogle muligheder for at gøre tingene bedre?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne præcisere, at jeg tror på, at vores samarbejde med Danmark og den danske regering bliver løbende styrket af, at Grønland får mere selvbestemmelse.
Når det så er sagt, vil jeg til ordførerens spørgsmål om grænsehindringer sige, at jeg er glad for, at du tager det op.
Siumut har også klare politiske retningslinjer om en styrkelse i forhold til grænsehindringer, især i forhold til narkotika, der kommer ind til Grønland.
Vi bliver også nødt til at kigge på, hvordan skibene kommer til Grønland, og hvordan man kommer til at kigge på det på en anden måde, for vi har ikke de der motorveje, som man har hernede i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Tak til ordføreren for talen.
Danmark er på vej mod en samtykkelov, som er sendt i høring, og som jo vil gøre en stor forskel for kommende voldtægtsofre, og forhåbentlig bliver der også færre af dem.
Når man ændrer straffeloven, gælder det jo ikke i Grønland på grund af de kompetenceforskelle, der er der.
Derfor kunne jeg tænke mig at høre ordføreren, hvordan ordføreren ser på en mulig lignende lovgivning om samtykke i Grønland, og om ordføreren har andre idéer til, hvordan vi kan fremme indsatsen mod seksuelle overgreb.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg tror, det er et vigtigt emne.
Det er også et emne, vi bragte op i Grønland her i det tidlige efterår, hvor vi var ti kvinder, der stod op og gjorde oprør mod sexchikane.
Jeg synes, det er vigtigt, at når vi snakker om den, hvad skal man kalde det, kultur, som har ført til krænkelser i mange år, bliver vi nødt til at finde ud af, hvordan vi laver hindringer for det.
Jeg synes, der er rigtig mange gode oplæg til det, som vi også bliver nødt til at kigge på, og jeg synes også, det er vigtigt, at vi ikke bare kopierer og sætter ind, som man har gjort tidligere, men at vi kigger på, hvordan man tilpasser det til Grønland.
Men jeg er åben over for et samarbejde om det, således som Siumuts naalakkersuisoq for emnet også er.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-08:
Vi har et fantastisk samarbejde med regeringen og finansministeren.
Regeringen har bevilget ikke mindre end 25,5 mio. kr. over 4 år til havforskning omkring Færøerne og Grønland, og det er netop en forskning, hvor vi kommer til at vise og forstå havet.
Det er virkelig sådan, at vi har fisket og har gjort det uden at vide, hvor det hele kommer fra.
Altså: Hvorfra kommer næringen til fiskebestandene fra år til år?
Er der forskel på dem?
Hvad er parametrene for de forskellige ting?
Netop med den her forskning kommer vi til at forstå havet, og jeg vil sige helt fra den norske grænse til Grønlands.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Tak for det.
Vi er jo i gang med nogle vigtige politiforhandlinger i øjeblikket, og noget af det, der jo ligger i oplægget til det, er en modernisering af de nordatlantiske politikredse, herunder dem på Færøerne – for bl.a. at sikre en nødvendig modernisering af politiet, renovering af bygningsmasse og så fremdeles.
Så vil jeg høre, om ordføreren har nogle input til, hvad der er vigtigt i den forbindelse, altså hvordan vi ifølge ordføreren sikrer den tilstrækkelige modernisering.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-08:
Tak for det.
Så går vi fra livgivende organer til samleje.
Det er således, at lagmanden på Færøerne har sagt, at han ønsker en lignende lov sat i kraft på Færøerne; det har han bebudet.
Han har udtalt om det danske forslag, at det er et positivt og godt forslag, og han har sagt, at han vil fremsætte et lignende forslag i Lagtinget.
Kasper Roug (S), 2020-10-08:
Mange tak for det.
Nu er jeg jo en pæn dreng, så jeg ved ikke så meget om livgivende organer på Færøerne.
Jeg ved dog, at ordføreren tit nævner, at Danmark har de store muskler i rigsfællesskabet, og derfor ville jeg egentlig også gerne høre, om ordføreren kunne dele sine overvejelser om, hvordan han mener vi kan blive en arktisk økonomisk stormagt i det her spil i forhold til vores naboer og de udfordringer, vi nu engang har som fællesskab.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-08:
Jeg tror, at hvis man markerer sig som et land, som er forrest i feltet inden for forskning, havnebyggeri osv., så vil man automatisk få et økonomisk afkast af det.
Hvis man f.eks. ser på, hvad Norge gør i Svalbard, hvor man investerer rigtig mange penge og tiltrækker rigtig mange forskere, så kan man se, at der virkelig er en økonomisk gevinst i det.
Men som jeg sagde, er der et forskningsskib, som hedder »Dana«, som er så gammelt, at man siger, at det snart må lægges op, at man må holde op med at bruge det de næste år.
Det ville være klædeligt, hvis man sagde: Nu bygger vi et nyt forskningsskib.
Der var en lidt pinlig episode for nogle år siden, hvor nogle forskere ikke kunne komme nord for Grønland, fordi der ikke var nogen danske skibe, de kunne være på.
Kasper Roug (S), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg kvitterer jo også bare for, at ordføreren flere gange nævner, at vi har et rigtig godt samarbejde, og at det også er et godt fællesskab, vi har bygget op.
Færøerne er jo en succes, specielt med hensyn til at deres økonomi er blevet meget stor og stærk i forhold til deres befolkningstal.
Det er måske nok mere en kommentar end et spørgsmål til ordføreren og en kvittering for en god tale.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-08:
Tak for det.
Nu er jeg som sagt lidt kritisk, men udenrigsministeren har igennem hele sin periode være meget åben over for og klar, med hensyn til at enhver beslutning, der skal træffes vedrørende Færøerne, skal træffes i fællesskab mellem danske og færøske myndigheder, og det er selvfølgelig den vej, man skal gå.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for talen.
En af de store fordele, som vi ser ved rigsfællesskabet, er det her med, at man kan lære noget af hinanden.
Der er ingen tvivl om, at man på Færøerne var langt hurtigere til at få testet en stor del af befolkningen og få sat et velfungerende testsystem op.
Som hr. Edmund Joensen var inde på før, er der jo forskel fra land til land, men i lyset af hvor meget hurtigere det gik på Færøerne, er der i ånden af, at vi skal lære af hinanden inden for rigsfællesskabet, noget i erfaringerne fra Færøerne, som ordføreren tænker man kunne få gavn af at tage til sig i Danmark?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-08:
Der er selvfølgelig den historie med laksen, som hr. Edmund Joensen talte om, men man har også været mere åben for at lukke op for private virksomheder på det her felt.
De offentlige og private virksomheder har samarbejdet om at teste mange mennesker.
Vi har testet 135.000 – næsten tre gange befolkningen – og det havde ikke kunnet lade sig gøre, hvis man ikke havde åbnet op for private virksomheder.
Det er også godt, at man har fået sat en pris på, hvor meget en test koster.
Vi betaler nu 312 kr. for at få en test, og man får svar efter sådan ca. 6 timer.
Måske kunne man være mere åben i Danmark over for samarbejde med private virksomheder, når det gælder det her.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Og det er jo meget spændende.
Det er jo desværre ikke noget, som regeringen har villet åbne op for endnu af grunde, som vi ikke helt kan forstå.
Er der noget fra erfaringerne på Færøerne, regeringen har grund til at være bange for i forhold til at åbne op for, at private kan være med til at løse den her opgave?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-08:
Nu vil jeg ikke inddrages i en rent dansk diskussion.
Jeg svarer på de spørgsmål, der bliver stillet, men jeg kan sige, at en af de private virksomheder, som tester mennesker i Grønland og på Færøerne, også er i Danmark, men jeg ved, at de er lidt frustrerede over ikke at kunne komme i gang.