runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Det ville have betydet, at det demografiske træk, der fra nu af og frem mod 2025 i gennemsnit er på 0,65 pct., ville have været markant højere, måske helt op imod 0,8 pct., hvis det var sådan, at vi var endt på det høje niveau, man vurderede for 2016.
Helt konkret har det betydet, at hvor vi afsatte 9,9 mia. kr. i 2016 til ydelser i forbindelse med asylansøgere, er vi nu nede på at bruge 5,7 mia. kr.
Det er stadig væk et stort beløb, men det er dog trods alt under 60 pct. af, hvad man afsatte for 2016, og dermed har vi fået frigjort mere end 4 mia. kr., der kan bruges til andre områder inden for offentlig service, inden for offentlig velfærd.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-19:
Nu nævnte finansministeren jo, hvad man gør på klimaområdet og en række andre områder, og jeg sidder og bliver sådan lidt nysgerrig på: Mener finansministeren, at vi gør nok for klimaet med budgettet for 2019 med den viden, vi har i dag – og her tænker jeg specielt på FN's klimapanels halvandengradsrapport fra oktober?
Gør vi så nok i 2019 fra dansk side i forhold til klimakrisen?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Jeg mener, det er dybt problematisk, at vi med integrationsydelsen har skabt en ny økonomisk underklasse i Danmark, og at den underklasse nu skal blive endnu mere udbygget med det forslag til finanslov, der ligger her.
Det kan finansministeren måske være uenig i, men hvad med børnene?
Hvordan kan vi være det bekendt over for de her familier?
Og med den ændring, der kommer med finansloven, er det jo specifikt familier med børn, man går efter.
Hvordan pokker kan vi være det bekendt i et land, som er så velstående, at børnefattigdommen nu skal udbygges for en meget specifik gruppe af mennesker?
Altså, vi har nu en situation, hvor forældre på integrationsydelsen ikke har råd til at købe medicin eller tøj eller lider sociale afsavn og ikke kan deltage i sociale begivenheder som f.eks. fødselsdage.
Nu kommer vi jo i en situation, hvor der vil være familier, som simpelt hen ikke har råd til at få mad på bordet hver dag.
Er det virkelig værdigt for Danmark anno 2018?
Peter Skaarup (DF), 2018-12-19:
Jeg synes egentlig, det var meget befriende, at det lige blev klarlagt, også her fra Folketingets talerstol, fordi der jo findes mange sjove og skægge ting ude på Facebook.
Der findes jo altså også historier, som man vel nok kan sige er fake news.
Der kunne jeg da godt tænke mig lige at høre finansministeren bare for god ordens skyld: Når fru Astrid Krag og Socialdemokraterne påstår, at det, som en pensionist får ud af finanslovsaftalen i 2019, er 200 kr., kan man så ikke godt sige, at det er fake news?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
I Det Radikale Venstre starter vi af og til vores gruppemøder med at synge en sang fra højskolesangbogen, så jeg var rigtig glad for finansministerens afslutning og så endda en sang om mangfoldighed.
Så bliver det ikke bedre, i mine ører i hvert fald.
Det gjorde det heller ikke i 2015, da finansministeren begik den her kronik i Søndagsavisen, en kronik, der ærede Danmark for dem, der kan og vil.
Tak fordi I er kommet til Danmark og tager fat, hvor danskerne ikke kan eller vil.
Tak fordi I er med til at gøre Danmark til et rigere sted.
For uden jer ville Danmark anno 2015 ikke hænge helt så godt sammen.«
Er finansministeren enig i, at finansministeren har rykket sig ganske betydeligt på de her 3 år?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Det er heldigvis sådan, at jeg er enig med mig selv for 3 år siden.
Jeg synes stadig væk, at det er glimrende, at vi har mange udlændinge, der arbejder i Danmark.
Det er både polske håndværkere, amerikanske ingeniører, kinesiske it-folk eller ukrainske fodermestre, og jeg tror, at hvis de 260.000 udlændinge, der arbejder i Danmark, valgte at tage hjem i morgen, ville det være svært at få pelset en mink, svejset et vindmølletårn eller få serveret en kop caffe latte i København.
Forskellen ligger i, at hvis man er her som flygtning, og der bliver ro i ens hjemland, er udgangspunktet, at så skal man vende tilbage.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg er rigtig glad for store dele af finansministerens svar, for den første del er jeg meget enig i.
Jeg har bare lidt svært ved at forstå, at en polak, der serverer caffe latte for at bruge det billede, er okay, men en syrer, der serverer caffe latte, skal vende hjem.
Jeg har svært ved at forstå forskellen.
Hvorfor er Venstre og finansministeren gået med til det her paradigmeskifte, hvor der jo står i finanslovsaftalen, at det at være i arbejde skal tillægges mindst mulig betydning.
Det er jo helt modsat de holdninger, finansministeren ellers har, eller hvad?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg tror egentlig godt, at hr. Andreas Steenberg kan forstå det, hvis hr. Andreas Steenberg ville.
Sagen er jo den, at med aftalen har vi jo slået fast, at flygtninge, der kommer til Danmark, og familiesammenførte, der kommer til Danmark, i videst muligt opfang skal være selvforsørgende og ud på arbejdsmarkedet, og hele vores tilgang til dem er, at de skal ud og forsørge sig selv i stedet for at leve af andres ydelser.
Sagen er også bare den, at hvis det at få et job i sig selv gjorde, at man automatisk gik fra at være flygtning til at blive indvandrer og ret til at være her, ville begreberne flygtninge og indvandrere blive udvasket.
Jeg holder fast i, at de to begreber er forskellige, og vi behandler indvandrere efter reglerne om indvandring og arbejdskraft, og vi behandler flygtninge efter reglerne om flygtninge.
Men jeg håber selvfølgelig, at langt de fleste af de flygtninge og familiesammenførte, der kommer til Danmark, er i beskæftigelse, og jeg glæder mig over, at vi i de seneste år har set en markant fremgang – bare siden 2015 en fordobling af andelen af flygtninge og familiesammenførte, der er i beskæftigelse efter 3 år.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Flere af mine kolleger har jo spurgt ind til det her med omprioriteringsbidraget – hvorfor har vi skulle trækkes med det så længe?
Det er en debat, vi har haft mange gange før.
Finansministerens svar er det samme hver eneste gang, den samme klagesang: Man overtog økonomien i 2015, der var ikke råd til noget, det hele var rigtig, rigtig ærgerligt.
Så har jeg lige fundet tallene frem for, hvor mange penge man nu brugte i finansloven for 2016 på skattelettelser, og der brugte man så godt og vel 1 milliard.
En stor del af det var jo selvfølgelig, fordi man sænkede registreringsafgiften fra 180 til 150 pct., og det var jo rigeligt til at dække det, som man fik ind på omprioriteringsbidraget det år.
Kan man så lave den antagelse, at man har byttet besparelser på uddannelsesområdet for billigere biler og andre skattelettelser?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Ja, eller på sygeplejersker, politibetjente, på indsatsen, i forhold til at vi har flere, der hjælper på vores hospitaler.
Hvor den tidligere regering havde et fald i antallet af politibetjente, har vi nu siden valget haft en stigning, fordi vi ønskede at øge optaget, fordi vi ønskede at fremme den tryghed, som danskerne har brug for.
Vi havde behov for at få håndteret en usikkerhed omkring grænsekontrollen, og vi har derfor haft en midlertidig grænsekontrol nu i en række år og har også afsat midler i 2019 til at kunne fortsætte det i hele perioden.
Men sagen er jo, at hvis fru Lisbeth Bech Poulsen ikke læser i de gamle papirer, men i nyere aviser fra den her uge, så vil hun se en opgørelse, der viser, at det at sætte afgiften ned – i hvert fald på kort sigt – faktisk har bidraget med flere penge, end det kostede.
Altså, vi har fået en positiv økonomisk gevinst ved at sætte afgiften ned på biler.
Lad os se, om det holder på lang sigt – det kan jeg ikke garantere – men i hvert fald på kort sigt, siger dagspressen, har vi fået flere penge ind, end vi har brugt på at sænke registreringsafgiften.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Men, kære hr. Kristian Jensen, det er jo ikke det, jeg taler om; jeg taler om regeringens egne tal, altså de tal, der ligger på Finansministeriets hjemmeside.
Hvad koster det, man har aftalt på finansloven for 2016 – skatter og afgifter: 1.175 mio. kr., altså godt og vel en milliard?
En stor del af det er, fordi man absolut ville sænke registreringsafgiften fra 180 til 150 pct. i ét hug.
Så lad være med at tale om nødvendighedens politik.
Regeringen har byttet skattelettelser for besparelser på uddannelser.
Der var ikke noget nødvendigt over den prioritering – hverken i 2016 eller 2017 eller 2018 eller nu.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Nej, jeg tror nu også, at nødvendighedens politik var et begreb skabt af en finansminister, som fru Lisbeth Bech Poulsen støttede, og som jeg forsøgte at vælte og heldigvis fik væltet i 2015.
Jeg taler ikke om nødvendighedens politik.
Man kunne have valgt rigtig mange ting.
Vi valgte at lave en udvidelse af omprioriteringsbidraget, fordi dansk økonomi var i en kritisk situation, og fordi vi havde nogle klare prioriteter for, hvad vi gerne ville.
Vi kunne se, at man i 2015 havde et budget, der ikke hang sammen, og vi var nødt til at få rettet op på de forhold, der var, og derfor lavede vi en række ting: Man bremsede op for udviklingsbistanden, man udvidede omprioriteringsbidraget; og det er det omprioriteringsbidrag, vi bl.a. bruger til at prioritere andre områder i uddannelsessektoren op.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Jeg har et par korte refleksioner over ministerens replik.
Først og fremmest siger ministeren, at vi skal passe det parlamentariske arbejde.
Derfor tror jeg, at finansministeren skal være glad for, at Folketinget er mindre restriktivt end undervisningsministeren i forhold til fraværsregler og den slags ting.
Der er også en kritik af, og det tror jeg var henvendt til mig, at jeg tillod mig at nævne sundhedsområdet i min ordførertale, for det havde åbenbart ingenting at gøre med finansloven.
Men jeg har dog konstateret, at der er afsat en reservation på 120,5 mio. kr. til sundhedsreformen i 2019, så jeg antager da, at det er relevant, og at det er noget, som regeringen også har tænkt sig at komme med nogle udmeldinger om.
Men finansminister, skal det forstås sådan, at alle de udfordringer, som der er i sundhedsvæsenet, forventer man at kunne løse med en ramme, som er det, som ligger inden for den nuværende finanslov?
Det er vel ret beset et fuldstændig relevant spørgsmål, ikke mindst i betragtning af at finansministerens egne partifæller er ret højrøstede i forhold til de bekymringer, de har og gør sig om sundhedsvæsenet.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Allerførst vil jeg sige, at jeg i hvert fald ikke har fået noget fravær.
Jeg havde faktisk ønsket en lidt højere fraværsprocent i november måned end den, det var nødvendigt at have.
Men når det var nødvendigt med mange møder, er det også, fordi det her faktisk var tre aftaler i en: Det var en ny udlændingepolitik, det var en hel pensionsreform, og så var det en finanslov.
Det vil ikke være det eneste, vi får brug for på sundhedsområdet fremadrettet.
Vi får brug for i de kommende år at skabe yderligere rum til stigende sundhedsudgifter, men det gør vi, på baggrund af at det er lykkedes igennem de sidste år at få nedbragt ventetiderne, få øget kvaliteten, få højnet effektiviteten i det sundhedsvæsen, vi har.
Det, som jeg ser som udfordringen, og det, som jeg synes er et problem, er den meget store uensartethed, der er på tværs af regionerne, det er den manglende sammenhæng mellem det kommunale, det alment praktiske og det regionale niveau.
Og der har vi brug for at lave en større sammenhæng i den måde, vores sundhedsvæsen arbejder og taler sammen på.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Med en overbelægning på de medicinske afdelinger, med over 100.000 danskere, der ikke har egen privatpraktiserende læge, er der sådan set masser af udfordringer.
Så når finansministeren nu selv indikerer, at der skal afsættes midler til sundhedsområdet, kan vi så ikke bare få et bud på det?
Hvor meget forestiller regeringen sig der skal anvendes på sundhedsområdet over de kommende år, f.eks. frem til år 2025?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Når man snakker om, hvad der skal til, vil jeg sige, at der bl.a. skal mere personale til.
Der var det et problem, at den tidligere regering sov i timen og ikke fik øget antallet af uddannelsespladser på sundhedsuddannelserne på sygeplejeskolerne nok.
Men det er klart, at det tager nogle år at blive uddannet som sygeplejerske, og derfor tager der også nogle år, inden de forøgelser, vi har lavet, slår igennem.
Vi har endda med finanslovsaftalen lagt op til en mulighed for at få endnu flere pladser, hvis der er et ønske om det fra vores regioner, på sygeplejeskolerne, så vi kan få nogle flere uddannelser og nogle flere uddannede til at tage sig af det.
Vi har også taget fat på at løse lægemanglen ved netop at tage to nye uddannelsessteder ind.
Både Sydvestjysk Sygehus i Esbjerg og Sjællands Universitetssygehus, Køge bliver fremover uddannelsessteder.
Vi har fremlagt en plan, som lægeforeningerne selv sagde er den mest gennemarbejdede plan nogen sinde set til at imødegå den lægemangel, der er, men det tager noget tid, desværre, at uddanne læger, for vi skal have et højt fagligt niveau og et højt sikkerhedsniveau.
Derfor er det en plan, som arbejder på den lange bane ved både at øge interessen for at blive læge i almen praksis, man også at få flere til at tage de arbejdstimer, der er ude i den almene praksis.
Peter Skaarup (DF), 2018-12-19:
Tak for det.
Og tak til finansministeren for en god tale og et godt samarbejde omkring finansloven.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge til en video, som ligger på Facebook, fra det socialdemokratiske folketingsmedlem fru Astrid Krag omkring de ældres økonomi, de ældres forhold.
Her fremgår det, at pensionisterne regner med at skulle have 200 kr. ekstra næste år på baggrund af finanslovsaftalen.
Jeg tror sågar, fru Astrid Krag sidder med pengene – det er 200 kr., det handler om.
Og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om finansministeren kan bekræfte eller afkræfte, at det er det, der er tale om, og i øvrigt fortælle hvornår i 2019, at pensionisterne kan forvente, at den forbedrede økonomi, som bl.a. Dansk Folkeparti og jo også regeringen lagde vægt på skulle komme ud af finansloven, kan aflæses på pensionisternes konti.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Det drejer sig om meget mere, bl.a. afhængigt af hvilken situation man er i.
Hvis man har en lille smule arbejdsindtægt ved siden af og det er blevet modregnet, så vil man fremover blive modregnet meget, meget mindre.
Hvis man har en lille pensionsopsparing, der bliver udbetalt – ikke en stor, men en lille pensionsopsparing – så vil man fremover blive fratrukket meget, meget mindre i det, man får ud i tillægsydelse eller i supplerende pensionsydelse.
Derfor vil der være en lang række ting, som har virkning.
Nu skal man huske, at finansloven for 2019 jo også er en opsamling på det, der er sket forud, og en indbudgettering af aftaler, der ligger forud for finansloven.
Dermed rummer finansloven også i sig selv den energiaftale, vi lavede i sommer, en energiaftale, hvor vi øgede ambitionsniveauet, hvor vi øgede de konkrete indsatser, samtidig med at vi satte midler af fra 2026 og frem til at gøre mere for at nå målet om at have 55 pct. vedvarende energi i vores energisektor i 2030, heraf 100 pct. vedvarende energi på elområdet.
Det betyder, at vi rent faktisk er blevet et af de lande, som er kommet allerlængst.
Og når vi kigger på finansloven med de mange ting, der er, de mange elementer på natur- og klimaområdet rundtomkring, så investerer vi faktisk over 1 mia. kr. næste år på lavere CO2-udledning og bedre klima i Danmark.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-19:
Så må jeg egentlig spørge igen: Mener finansministeren, at vi gør nok med den viden, vi har, med halvandengradsrapporten fra oktober?
Gør vi nok i 2019 for klimaet?
Det er ikke så meget, hvad vi gør, men om det, vi gør, er nok.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Jeg synes, det var helt fantastisk at opleve den her tale om sammenhængskraften ovre i blå blok.
Må jeg bede de ærede medlemmer her om bare lige at skrue kalenderen et år tilbage, hvor hele Danmark var vidne til måske det største politiske cirkus, vi har oplevet, siden Fremskridtspartiet kom i Folketinget første gang.
Altså, det er jo patetisk, og jeg tror faktisk, der er mange danskere, der sidder derhjemme, når de følger sådan en debat som den her i dag, og tænker: Hvad er det for en børnehave?
For ja, der er politiske uenigheder hos rød blok, i vores blok, men det er der da gudhjælpemig også i blå blok.
Og heldigvis for det, for det er jo det, politik handler om.
Det handler om, at meninger brydes.
Og helt ærligt: Ovre i blå blok er I på vej til at få et nyt, ret yderliggående parti valgt ind i Folketinget, nemlig Nye Borgerlige, som har stillet tre fuldstændig uopfyldelige krav for overhovedet at gøre Lars Løkke Rasmussen til statsminister.
Så ja, det kan blive svære regeringsforhandlinger, uanset hvilken regering der bliver valgt, hvem danskerne giver flertallet.
Men jeg er sikker på, at vi alle sammen her, uanset hvilket parti vi kommer fra, vil kæmpe hårdt, men også pragmatisk for at sikre, at den politik, vi er gået til valg på, vil få mest mulig indflydelse.
Det er det, politik handler om.
Skulle vi ikke prøve at lægge alt det gøgl og cirkus til side og så kæmpe hver især for det, vi tror på, og så finde løsningerne sammen, uanset hvem det er, danskerne giver tøjlerne?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg hørte ikke helt spørgsmålet, ud over at det jo lige præcis er det, vi gør, hr. Pelle Dragsted.
Det er lige præcis det, vi gør.
Og det er jo beviset i dag, at vi igen har leveret en samlet finanslov med de prioriteringer, som vi hver især som parti kæmper for blandt de fire partier, som har indgået finanslovsaftalen.
Det er jo det, der er hele pointen med den, synes jeg i øvrigt, meget, meget fine, men også langvarige finanslovsforhandling, der har været, hvor vi netop har kigget på, hvad det er for et samlet budget, Danmark skal have, hvad det er for nogle prioriteringer, og hvad det er for nogle investeringer, vi kan se i fremtiden.
Nej, vi er ikke enige om alting i regeringen og med Dansk Folkeparti, men vi er dog enige om, at vi ser, hvad det er for en statsminister og også en retning for landet, vi gerne ser i fællesskab.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Men så lad os holde os til det.
Jeg tror faktisk, der er mange af dem, der følger med i den her debat derhjemme, der synes, at det var rart, at det var de politiske emner, vi drøftede, i stedet for al den pegen fingre ad hinanden, som der har været i dag.
Jeg sidder selv nærmest nogle gange og får det dårligt over den måde, som den her debat herinde foregår på.
Og det er ikke kun på den ene side; der er for meget drilleri og gøgl og cirkus, i stedet for at man diskuterer det, som det drejer sig om: politik.
For der er nok, der deler os på det politiske område, så lad os koncentrere os om det i stedet for det der med, at der er fuldstændig cirkus derovre, eller at der er fuldstændig kaos derovre.
Meningerne brydes på begge sider, og heldigvis for det.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Altså, jeg ved ikke, hvem der laver cirkus.
Jeg forsøger blot at tegne et billede af, hvad der er sket i dagens løb, hvad det er for nogle politiske markeringer, der er kommet, og hvad det er for nogle konklusioner, man kan drage ud af det.
Det er sådan set blot det, jeg peger på.
Det er en politisk prioritering, når man vælger at stemme gult til noget, som man har sagt var spot on.
Det er da en politisk markering, der vil noget.
Det har da ikke noget med drilleri at gøre.
Det er da en markering fra Socialdemokratiets side af, at nu begynder man at bakke på det, man ellers var så stålsat på at man ville være strammer på.
Det kan jeg ikke forstå at hr. Pelle Dragsted føler sig kaldet til at kalde cirkus og gøgl.
Det er da en markering, som jeg synes er værd at notere sig, og derfor er det blot, jeg konstaterer, at vi godt kan lave en finanslovsaftale, mens der er andre, der siger et, men gør det stik modsatte, når de kommer ned i salen.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Der er især ét punkt, der har fyldt relativt meget i dagens løb, og det er et punkt, hvor man godt kan tale om kaos – det medgiver jeg fuldstændig.
Der kunne man bare have kigget helt internt i Venstre.
Altså, når hr. Jacob Jensens eget parti er totalt splittet, når det handler om, hvordan fremtidens sundhedsvæsen skal se ud, så er det da fuldstændig vanvittigt, at man ikke vil tage debatten i salen og i øvrigt stiller sig op med sådan et lidt gøglerisk indslag som her.
Anerkender hr. Jacob Jensen, at der både i Venstres bagland bag borgmestre og i Venstres folketingsgruppe er klare, tydelige og kritiske røster, som deler den bekymring, som jeg på vegne af Socialdemokratiet også har givet udtryk for i dagens debat?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg synes, det er imponerende, at hr. Benny Engelbrecht præcis ved, hvad der står i et udspil, som regeringen har annonceret vil komme først i det nye år.
Det synes jeg er imponerende.
Jeg har hørt noget om det, men jeg kender ikke detaljerne.
Jeg anerkender, at der er en diskussion i Venstre så vel som i Socialdemokratiet og alle andre steder om noget så væsentligt som vores sundhedsvæsen.
Og i formiddags prøvede jeg – da vi havde snakken om præcis det samme – at give udtryk for, hvor jeg står henne, og hvor Venstre står henne, nemlig i den position, der hedder patienten før systemet.
Og så må strukturdiskussionen altså bakke op om det synspunkt.
Og det er sådan set det samme svar, jeg giver i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Jamen det er faktisk fuldstændig rigtigt, som hr. Jacob Jensen siger, altså at synspunkterne går i alle retninger i Venstre.
Det må Venstre jo selv ligge og rode med.
Men nu er dette kaostema jo noget, som hr. Jacob Jensen selv rejser.
I modsætning til Venstre har Socialdemokratiet fremlagt et fuldt finansieret forslag til en sundhedsreform.
Nu kan jeg se, at det har hr. Jacob Jensen så heller ikke læst.
Det er vi så vant til efterhånden, men jeg konstaterer bare, at man ved, hvor man har Socialdemokratiet, når det handler om sundhedsvæsnet.
Spørgsmålet er, hvor man har regeringen.
Det spørgsmål må vi vist hellere se, om vi kan få et svar på – på et tidspunkt.
Jeg regner nemlig ikke med, at hr. Jacob Jensen har et svar.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg har ikke noget svar på, hvad regeringen kommer med i sit udspil efter nytår.
Det medgiver jeg, det har jeg ikke noget svar på.
Men jeg har et svar på, hvad det er, der driver os i forhold til sundhedsvæsnet.
Det driver os, at vi kan få flere til at overleve kræftbehandling, hvilket er lykkedes.
Det driver os, at vi kan løfte sundhedsområdet, med adskillige milliarder – igen på finansloven til næste år.
Det må gerne blive endnu bedre, og det skal blive endnu bedre.
Og det driver os ikke mindst, at vi vil sætte mennesket før systemet.
Og det er det, der driver os i det udspil, som regeringen vil komme med, som først i det nye år vil blive præsenteret nærmere.
Lotte Rod (RV), 2018-12-19:
Det, Venstres ordfører åbenbart har fået ud af de sidste 11½ timers debat, er, at Radikale Venstre arbejder for radikal politik.
Når det kan være så overraskende for Venstre, må det jo være, fordi Venstre er holdt op med at arbejde for Venstres politik og har overladt magten til Dansk Folkeparti.
Derfor får jeg lyst til at spørge: Hvornår stopper Venstre med bare at følge Dansk Folkeparti og kæmper for sine egne værdier?