runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2024-10-03:
Tak til Franciska Rosenkilde for talen og for betragtninger omkring dansk landbrug.
Som den tidligere spørger vil jeg også godt koncentrere mig lidt om det.
Vi vil gerne forsøge at tage dansk landbrug trygt igennem den grønne omstilling, og derfor betragter vi egentlig også os selv som en konstruktiv medspiller i forbindelse med de politiske forhandlinger, der foregår i øjeblikket omkring den grønne trepart.
Det er jo en aftale lavet bl.a. mellem Danmarks Naturfredningsforening og Landbrug & Fødevarer og jo så med regeringen som fødselshjælper og underskriver på en check.
Det synes vi jo egentlig er meget godt, og jeg forsøger egentlig at kigge på Alternativets landbrugspolitik og se, om der er noget, jeg kan lade mig inspirere af.
Når jeg hører de ord, der kommer fra Franciska Rosenkilde i dag, hører jeg noget, der minder om en landbrugspolitik, som skal hive dansk landbrug og fødevareproduktion ud af det europæiske fælles landbrugspolitiske område.
Vil ordføreren så ikke medgive, at det nok langt hen ad vejen og med den globale konkurrencesituation, vi har på fødevareproduktion i øjeblikket, vil lukke og helt bremse dansk landbrug og fødevareproduktion?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Vi har jo faktisk en dyreværnslov, som i princippet også burde gælde produktionsdyrene, og det gør den så langtfra.
Bare tænk på, at man omtaler det som biologiske processer, når man taler om en CO 2 -afgift.
Vi kunne starte med at kalde det dét, det er, altså levende dyr.
Carl Valentin (SF), 2024-10-03:
Jeg er meget enig, og jeg tror selv, at det er det, at landbruget har været så profitfokuseret, og samtidig det, at man har glemt, at dyrene er individer, som er noget af det, der er årsagen.
Jeg kunne i den forbindelse også godt tænke mig at høre, hvad Alternativet tænker er noget af det vigtigste, vi kan gøre for at sikre dyr et bedre liv i Danmark.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for det meget væsentlige, ja, nærmest eksistentielle spørgsmål, kan man sige.
Det er desværre sådan, at vi i Danmark har lavet nogle politiske strukturer, der understøtter et meget intensivt animalsk landbrug, hvilket jo nu har gjort, at vi er det land i verden, der producerer allerflest dyr pr. indbygger.
Man kan jo godt, når man kører rundt i det danske land, undre sig over, hvor alle de dyr er henne.
For man ser dem ikke, og det er der en grund til at man ikke gør, nemlig at de, som ordføreren også er inde på her, er spærret inde på meget små arealer og ikke ser dagens lys – desværre.
Det vil vi meget gerne lave om på.
Det er også derfor, vi ønsker, at der skal være meget færre dyr.
Det er simpelt hen, fordi dyrene skal have plads til at kunne leve i et meget mere naturligt habitat, end de gør i den form for landbrug, vi har i dag.
Vi eksporterer langt det meste af den landbrugsproduktion, vi har.
Vi kunne lige så godt eksportere noget andet end levende dyr.
Carl Valentin (SF), 2024-10-03:
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for det store fokus på dansk landbrug og så måske rette fokus lidt imod dem, som ofte bliver glemt i den her samtale, nemlig dyrene.
Vi kan jo se, at man i dansk landbrug har fået en produktion, som er meget hård ved dyrene.
Hvis de er så heldige at være i den økologiske produktion, har de så 24 timer med mor.
Svinene i den konventionelle produktion har 0,65 m² at leve deres liv på, og vi kan i en undersøgelse fra Københavns Universitet se, at 85 pct. af alle æglæggende høns har brud på deres brystben.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Franciska Rosenkilde, hvad hun tænker om, hvordan det kan være gået så vidt.
Hvordan kan det være, at vi som menneskehed har tilladt det her at foregå?
Hvordan kan det ske?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Først og fremmest har jeg ikke set nogen, der sådan hylder timingen på den måde, som hr. Peter Skaarup siger her.
Det kommer ikke bag på mig, at hr. Peter Skaarup ikke er enig i beslutningen – så langt så godt.
Men jeg oplever, at der bliver blandet nogle ting sammen her, for at navngive en plads, Palæstinas Plads, er jo ikke hverken antisemitisk eller imod jøder overhovedet.
Vi må ikke blande tingene sammen i så kompleks en konflikt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-10-03:
Det synes jeg nu ikke, men det er da godt forsøgt at tro, at man skaber klarhed ved at sige, at en arbejdslivskommission skal kigge på arbejdslivet og hele arbejdslivet.
Altså, mit syn på det er lidt, at det er Venstres ønske at sende en redningskrans til regeringen ved at foreslå en arbejdslivskommission i stedet for faktisk at kigge på det problem, vi har, nemlig pensionen.
For det er jo reelt det problem, vi har.
Når pensionsalderen stiger til 70 år, måske 77 år for de nyfødte babyer, er der jo nogle, der kommer ud i arbejdslivet allerede som 15-16-17-årige og skal holde lige så længe som hr. Jan E. Jørgensen og jeg, som måske er kommet ud på arbejdsmarkedet lidt senere.
Jeg kom ud på arbejdsmarkedet, da jeg var 30 år, og jeg har præcis den samme pensionsalder.
Det er den uretfærdighed, som jeg synes er vigtig at kigge på.
Hvorfor synes Venstre ikke det, og hvorfor skal det ikke ske nu?
Hvorfor skal det bare skubbes langt ud i fremtiden?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Jamen altså, hvis det er en konkurrence, tror jeg godt, jeg kan slå fru Pia Olsen Dyhr.
Min mor kom ud at tjene som 8-årig, min svigerfar har været bygningssnedker, og min svigermor har været hjemmehjælper.
Jeg er helt med på, at der er forskellige måder at arbejde på.
Der er jobs, som er mere fysisk nedslidende end andre.
Eksempelvis er det at sidde i Folketinget ikke så fysisk nedslidende, men så kan det være nedslidende på andre måder.
Altså, når den stigende pensionsalder bliver beskrevet som et problem, skal vi også huske, at det jo også er en løsning.
Hvis ikke vi havde lavet den Velfærdskommission tilbage i 2003 , den aftale, vi lavede dér, havde dansk økonomi ikke været så bomstærk, som den er i dag.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for en sjov og begavet tale.
Hr. Jan E. Jørgensen er jo næsten født til posten som politisk ordfører, og hvis jeg var Venstres formand, ville jeg sørge for at beholde ordføreren som politisk ordfører så længe som muligt.
Jeg troede måske, det var høvdingebold, nu man hele tiden skifter høvding.
Men tikamp kan selvfølgelig også noget.
Det, jeg vil spørge ind til, er skiftende meldinger, jeg har hørt fra Venstre gennem den seneste uge, for for en uges tid siden sagde Venstres formand, at han håbede på en blå regering.
Dagen efter sagde selv samme formand, at det nok egentlig havde lange udsigter, og at det troede han faktisk ikke på.
Og kort tid efter var det hr. Søren Gade, der sagde: Glem blå blok; det skal være SVM forever.
Hvad er det egentlig, Venstre mener?
Der er kommet tre meldinger på en uge.
Hvis der er et blåt flertal efter et valg, er Venstres førsteprioritet så at gøre alt, hvad man kan, for at få en blå statsminister?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Det er alt sammen rigtigt på samme tid.
Det kræver så bare, at det er en arbejdsduelig blå regering.
Hvis vi kigger på situationen lige nu, har vi en blå opposition, men vi har jo også en blå opposition inden i den blå opposition, som er i opposition til resten af den blå opposition, nemlig Dansk Folkeparti, som jo er ude med nogle ret skarpe meldinger om, at der ikke er enighed om ret meget, og man kan i hvert fald under ingen omstændigheder pege på en regering, hvis Moderaterne skal være med.
Og så har jeg bare svært ved at få regnestykket til at gå op.
Jeg er ked af det, det var ikke, fordi vi ikke havde fundet på noget til SF.
Det, vi havde tænkt at SF skulle være, var nogle, der faktisk slet ikke ville med til OL, fordi alt det der med konkurrenceidræt og forskruede kropsidealer slet ikke var noget for SF.
Så i stedet for havde vi fået Rasmus Nordqvist til at stå for underholdningen langs Seinens bredder, hvor han kunne lave en eller anden form for optræden.
Men jeg er glad for, at jeg så fik lejlighed til at nævne det her.
Hvad skal en arbejdslivskommission se på?
Vi skal se på hele arbejdslivet og ikke kun på pensionsalderen.
Det er det, som den kommission skal bidrage med.
Jeg håber hermed, at jeg har skabt lidt mere klarhed.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Det må vi så notere os, også i forhold til pensionsdebatten.
Men hvis Venstres ønske og håb er, at vi udnytter et blåt flertal, hvis det skulle komme, og at vi får en blå regering, hvorfor er det så, at Venstre har så travlt med at tale mulighederne ned?
Hvad er det egentlig, Venstre gør aktivt i den her valgperiode, for at man kan få indfriet sine håb og sine drømme om, at der bliver et regeringsdueligt blåt flertal?
Hvordan vil Venstre bidrage til at få indfriet den drøm og det håb, som vi deler med hinanden?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Jeg mener simpelt hen ikke, det er Venstre, der taler noget som helst ned.
Hvis hr. Alex Vanopslagh åbner sin avis, går der jo nærmest ikke en dag, uden at man internt i den blå opposition taler muligheden for en blå regering ned og siger, at det under ingen omstændigheder kan ske, hvis Moderaternes mandater skal tælles med, f.eks. Lige nu er der rødt flertal her i Folketinget – altså, det er der.
Ikke desto mindre har vi en regering, der gennemfører utrolig meget blå politik, fordi Venstre tog ansvar, fordi Venstre gik med i den regering.
Og førsteprioriteten for Venstre er til enhver tid at gennemføre blå politik.
Drømmer vi om en blå regering?
Ja, det gør vi.
Men lige nu ser det altså ud til at være nogle ret luftige drømme.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Tak for talen.
Der er jo ikke meget synkronsvømning over den her regering.
Det må man altså konstatere.
Jeg synes heller ikke, der kan være tvivl om, at Venstre for længst er faldet af den balancebom, som man har forsøgt at være på.
Jeg synes ikke, det er kønt, og jeg synes heller ikke, en sjov tale på nogen måde kan få Venstre op på hesten igen, hvis jeg skal være helt ærlig.
Værdierne er nu udvandede, og man ved ikke, hvor man har Venstre.
Hvor var det egentlig helt præcis i statsministerens tale i tirsdags, Venstre sad og tænkte: Det er da gode liberale tanker?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Jeg har ikke påstået, at regeringen skal stille op i synkronsvømning.
Jeg synes i øvrigt, synkronsvømning ser virkelig, virkelig mystisk ud.
Altså, jeg kan ikke se hr. Troels Lund Poulsen, hr. Lars Løkke Rasmussen og fru Mette Frederiksen for mig og med badehætter og klemme for næsen spjætte rundt og lave de samme ting, for det er tre forskellige partier, og på den måde er regeringen jo en nyskabelse, ingen tvivl om det.
Jeg synes, det var en rigtig god tale, statsministeren holdt forleden.
Jeg hæftede mig især ved det omkring det sociale, altså de her mennesker, som er kommet skævt fra start, som jeg også nævnte i min tale.
Det er et liberalt budskab, at vi skal tage hånd om dem, som har det rigtig, rigtig svært, og der er jo et eller andet sted en absurditet i, at vi i et land med et meget, meget højt skattetryk samtidig har folk, der falder igennem, og som ikke får den hjælp, de skal have.
Så det er et også liberalt budskab.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Puha, jeg synes, der bliver padlet godt lige nu oppe fra talerstolen.
Det må jeg sige.
Så vil jeg prøve at gøre det mere konkret.
Vi ser nu en regering eksperimentere med mange af vores ungdomsuddannelser.
Hvor står Venstre egentlig i forhold til 10.-klasserne, og at vi lige pludselig skal fjerne dem?
Hvad blev der af efterskolerne?
Og hvis det kun er efterskolerne, der kan udbyde en 10.-klasse, som det jo må forstås kommer til at blive rimelig udvandet, hvis det er sådan, at regeringens planer står ved magt, er det så også liberalt, at det kun er de velstillede familier, der har mulighed for at sende deres børn i en 10.-klasse?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Efterskolerne er i den grad en del af Venstres dna – det er jo nærmest os, der har opfundet høj- og efterskolerne – og vi kommer aldrig til at gå ind på noget, som vil forringe mulighederne for Danmarks efterskoler.
Om det så var, fordi de var hjemmefra og væk fra far og mor, skal jeg ikke kunne sige, men det var i hvert fald det budskab, de havde med.
Så vi kommer ikke til at røre ved efterskolerne.
Det kan jeg garantere.
Så kommer der en ny form for gymnasium, som vi har meget store forventninger til, altså et gymnasium, som er målrettet dem, som måske ikke skal ind på en lang videregående uddannelse, men på en professionshøjskole eller andet.
Det kan blive rigtig spændende, og jeg håber, at Konservative vil deltage i forhandlingerne og komme med nogle gode bidrag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Jamen igen i forhold til Arnepension er jeg simpelt hen bare supertilfreds med, at vi har en ordning nu, der betyder, at nedslidte og hårdtarbejdende danskere har mulighed for at trække sig tilbage også før kroppen siger stop.
Det er en mulighed, der i mange år har været forbeholdt velhavende mennesker, og det er nu en mulighed, vi udvider.
Jeg har ikke sagt, at nedslidning er et kriterie for at få Arnepension.
Jeg kan bare se, at de grupper, der bruger Arnepensionen, er faglærte og ufaglærte, altså de mennesker med de hårdeste jobs.
Mai Mercado (KF), 2024-10-03:
For et par uger siden havde jeg besøg af Jens.
Jens var med i dokumentaren »Jens på livsfarlige piller«.
Han fortalte, hvordan det var at være afhængig af opioider.
Regeringen varslede et udspil om opioider den 12. august sidste år, og siden er der ingenting sket – ikke andet end skåltaler fra justitsministeren og af og til også fra statsministeren.
Man skal bare se til USA, før man kan se, hvor galt det kan gå.
Vi skal have stoppet det her i Danmark, inden det udvikler sig til en egentlig epidemi.
Regeringen siger, den tager det meget alvorligt, men den er ikke kommet med det udspil, som den har varslet.
Derfor vil jeg gerne spørge her i dag, om regeringen overhovedet kommer med et udspil, hvornår regeringen kommer med et udspil, og om vi fortsat kan regne med et udspil, som både involverer retsområdet, så man altså får lukket hullerne, så pushere får en tilstrækkelig straf, socialområdet og sundhedsområdet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Mange tak til fru Mai Mercado for spørgsmålet.
Jeg er helt enig i den udfordring, som både tv har skitseret, og som har været præsenteret mange andre steder i medierne, og som også fru Mai Mercado præsenterer her.
Man må vel sige, at den her regering i modsætning til tidligere regeringer, også tidligere partier, som har haft justitsministerposten igennem mange år, tager den her udfordring ekstremt alvorligt, for det er ikke rigtigt, når Mai Mercado påstår, at der ikke er sket noget.
Det arbejde, der nemlig pågår i regeringen nu, er lige præcis det arbejde, der skal sikre, at vi ikke alene får en indsats mod opioider, som har at gøre med retsområdet – det skal det selvfølgelig også have – men den indsats, som regeringen kommer til at præsentere, kommer også til at forholde sig til socialområdet, til sundhedsområdet, til uddannelsesområdet og selvfølgelig til retsområdet.
Det her er svært.
Det her er svært, fordi vi står over for nye udfordringer.
Vi står over for nye muligheder for at komme i kontakt med pushere på sociale medier, så vi skal sørge for, at det her bliver gjort ordentligt, men jeg er også glad for at kunne sige, at der ikke er lang tid igen, før vi kan præsentere en handlingsplan, men arbejdet bliver bare nødt til at blive gjort grundigt, fordi vi står over for et nyt misbrugsproblem blandt vores unge mennesker.
Mai Mercado (KF), 2024-10-03:
»Det kommer lige om lidt.«
Det har regeringen faktisk sagt i mere end et år nu.
Det her er den perfekte storm, forældre kender ikke til det, unge ved ikke, hvor farligt det er, pushere sælger det, fordi de ved, at straffene er lave.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-10-03:
Tak for en sjov tale.
Jeg tænker, at Venstres formand alligevel må være lidt skuffet over, at det ikke var militær femkamp, ordføreren nævnte som Venstres OL-disciplin.
Jeg tænker også lidt på, om SF's OL-disciplin måske var curling, men det er jo nok mere med fokus på vores børn.
Nå, men det var slet ikke det, jeg ville sige.
Jeg sad bare og morede mig lidt på mit eget lille stykke papir.
Jeg vil egentlig gerne spørge Venstres ordfører om noget andet.
Det står jo ret klart for enhver, at statsministerens melding om en genforhandling af tilbagetrækningsordningerne er en socialdemokratisk melding og en melding, som vi i SF er helt enige i, men ikke en regeringsmelding.
Det er jo sådan set også ret tydeligt, at Venstre hverken er enige i indholdet eller i timingen, så mit spørgsmål er bare følgende: Venstre har som konsekvens af den, mærker man, ubekvemme socialdemokratiske melding sagt, at man bør se på spørgsmålet i en arbejdslivskommission.
Hvad skal den arbejdslivskommission kigge på helt præcis?
For vi har haft en Pensionskommission, der har kigget på pensionsalderen.
Hvad er det, en arbejdslivskommission skal bidrage med yderligere, som vi ikke allerede kender svaret på?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Men det er vigtigere for mig som ordfører, og det er vigtigere for regeringen, at den her indsats, vi nu lancerer, kommer hele vejen rundt om problemstillingen, for som fru Mai Mercado så rigtigt siger, handler det her ikke kun om hårde straffe.
Så det her er svært, og det er årsagen til, at vi gør os umage, men jeg glæder mig til også at tage konkrete drøftelser med Konservative, sådan at vi kan opnå en indsats, som er hårdtslående, og som faktisk gør en forskel, for vi skal have taget fat om det her problem.
Vi kan bare se til USA, hvad der sker, hvis man ikke får taget hånd om den her udfordring.
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Tak for det.
Kære socialdemokrater, lad os få nogle klare svar.
Sådan lød det fra Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, da han den 2. april 2019 delte en Venstrevideo på sin facebookside.
Budskabet i videoen var, at statsministeren, som på det tidspunkt så ikke var statsminister endnu, ikke ville fortælle danskerne sandheden om sit store pensionsbluff, som det hed i teksten på facebookvideoen.
Der stod sådan med store bogstaver: Mette Frederiksen bilder danskerne ind, at hun vil hjælpe de nedslidte, men hun vil ikke svare på, hvem der skal have hjælp.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Jan E. Jørgensen om, om han p.t. synes, der er meget større klarhed over statsministerens planer på pensionsområdet, end der var i 2019, da hr. Jan E. Jørgensen delte den her video på sin facebookside.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg blev helt bekymret over starten.
Jeg tænkte: Synes Danmarksdemokraterne nu, at vi er så meget smeltet sammen med Socialdemokraterne, at fru Inger Støjberg tror, det er en socialdemokrat, der står på talerstolen?
Det kan jeg forsikre om at det ikke er.
Det er en Venstremand.
Det har jeg altid været, og det vil jeg blive ved med at være.
Med hensyn til spørgsmålet om klarhed på pensionsområdet vil jeg sige, at nej, det kan man ikke påstå der er – overhovedet ikke.
Det tror jeg sådan set ikke nogen vil påstå, end ikke Socialdemokratiet selv.
Der er rigtig mange danskere, som tænker: Kan jeg se mig selv arbejde, til jeg bliver over 70 år?
Der er også rigtig mange, der tænker: Jamen det kunne da godt være, jeg kunne have lyst til at trappe lidt langsomt ned, så jeg ikke bare slutter, bam, fra den ene dag til den anden.
Og andre tænker: Jeg kunne måske godt tænke mig at have et mere fleksibelt arbejdsliv, sådan at jeg kunne arbejde lidt mindre, måske mens børnene var små, og så arbejde lidt mere, når de er blevet store.
Danskerne er forskellige.
Vi har forskellige behov, og der er forskellige ting, vi lægger vægt på.
Det er derfor, vi i Venstre siger, at vi ikke bare skal kigge på pensionsalder.
Vi skal kigge på hele vores arbejdsliv, og vi har foreslået en arbejdslivskommission.
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Jeg synes næsten, det svar, der kom her, minder lidt mere om, at regeringen forsøgte at stille op til synkronsvømning, og at så er der to af partierne, der er ved at drukne i alt det her.
Det er bare sådan lige for at henvise til hr. Jan E. Jørgensens gennemgang af discipliner til OL før.
For lige nu lyder det jo netop, som om hr. Jan E. Jørgensen trænger til at blive lidt klarere i spyttet.
Altså, man kunne næsten sige: Kære hr. Jan E. Jørgensen og Venstre, kom nu ud af busken; vær nu lidt klar på det her.
Synes hr. Jan E. Jørgensen egentlig, det er rimeligt, at statsministeren på den her måde gemmer sig bag nogle dårlige målinger for så at skabe usikkerhed og prøve ligesom at love alle, at de skal lidt før hjem på pension?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Nu nævnte fru Inger Støjberg ikke, hvilke to partier det var, der var ved at drukne.
Derfor kan jeg jo så tænke, at det så i hvert fald ikke er Venstre, og det tror jeg de to andre partier helt sikkert også vil sige.
Jeg synes, det er fair nok at starte en debat.
Jeg synes, det er fair nok at starte en debat, som ligger danskerne meget på sinde, og som betyder rigtig meget for mange; det ved vi.
Jeg synes jo også, det er fair nok at kigge på, om reglerne nødvendigvis skal være ens for alle.
Så det at starte en debat har jeg ikke noget imod at man gør.
Så skal man selvfølgelig ikke trække den ud for tid og evighed, men at sætte en debat i gang om et vigtigt samfundsemne synes jeg er helt i orden.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-10-03:
Kan vi ikke godt have en ærlig debat?
Hr. Martin Lidegaard nævnte tallet tidligere i debatten: Ni ud af ti på efterløn angiver, at de ikke er nedslidte, og otte ud af ti på Arnepension angiver, at de ikke er nedslidte.
Så det er ikke ordninger, hvor man skal være nedslidt for at få dem, og det er ikke sandt, når hr. Christian Rabjerg Madsen i stil med statsministeren i sidste valgkamp lader, som om nedslidning er et kriterium for at komme på Arnepension.
Spørgsmålet, jeg stillede, var: Vil nedslidning være et kriterium for den nye folkepension, som Socialdemokratiet vil foreslå?
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for en indlevende tale.
Jeg havde måske tænkt mig at spørge til det med pensionsalderen, men jeg er bange for at få nogle svar om havebænke og den slags ting, så jeg vil hoppe videre til noget andet, dog relateret til det samme.
Det handler om vores folkepensionister og førtidspensionister og mange andre ydelsesmodtagere.
Deres ydelser bliver jo reguleret med nogle års forsinkelse, og vi har jo desværre haft en meget høj inflation, og det betyder, at f.eks. danske folkepensionister har tabt enormt meget købekraft; de kan simpelt hen købe færre varer for de penge, som de har med en i forvejen lav folkepension.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstre, om Venstre kunne forestille sig at være med til at fremrykke den her regulering, altså sådan at pensionisterne og andre grupper allerede fra 2025 kom op på niveau med den udvikling, vi andre har været igennem, og hvor man som lønmodtager langsomt begynder at indhente det og altså har fået sin købekraft tilbage.
Er det noget, Venstre vil være med til at finde penge til?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Først og fremmest vil jeg sige i forhold til inflationen, at vi har haft en ret voldsom inflation i Danmark, og det har betydet, at priserne på helt almindelige dagligvarer er steget, endda voldsomt.
Jeg synes selv, det er ret chokerende at se, at ting, man var vant til at give meget mindre for, pludselig koster væsentlig mere.
Det gode ved den fortælling er jo også, at inflationen nu er bragt ned på omkring de her 2 pct., som er inden for sådan det nogenlunde normale.
Så det er et overgangsfænomen.
Det, hr. Pelle Dragsted spørger om, er, om man så ligesom kan gøre noget bagudrettet.
Der vil jeg da opfordre Enhedslisten til at prøve at byde ind i finanslovsforhandlingerne og spille ind med det ved bordet, og der er jo ikke noget, der vil blive afvist på forhånd.
Men det ligger ikke i kortene, som det er lige nu.