runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2023-05-04:
Efter den seneste tids tale om både stress og mobning i Folketinget vil jeg gerne indstille til, at vi passer på Peter Skaarups helbred og stopper med de her anklager om, at manden skulle være radikal.
Det kan ikke være på sin plads, at vi kommer med den slags grove anklager her i salen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Jamen vi går gerne konstruktivt ind i det.
Vi anerkender, at der er behov for at løse det, når over 20.000 flygtninge/migranter er druknet i Middelhavet i løbet af de sidste 7-8 år.
Men vores løsning er primært ikke et modtagecenter.
Vores løsning er faktisk sikre tredjelande, altså at vi simpelt hen ikke bare har et center, men har et helt land, hvor flygtninge kan få adgang til asyl, hvor de kan få den beskyttelse, som de ønsker, og hvor der er bæredygtige, som man siger i flygtningesproget, løsninger.
Det er jo det, vi arbejder for, og det er en bedre løsning end et center; det er sikre tredjelande, og det er sikre ruter.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Tak for det.
Jamen ud fra det svar kan jeg jo sådan set fornemme, at De Radikale også er klar til at gå ind i en dialog om et modtagecenter i et tredjeland – om det så er Rwanda eller Tunesien osv. Det kan man jo altid i princippet diskutere.
Men jeg er da glad for, at vi jo så faktisk har rigtig mange partier her i Folketinget, der står ved at lave et modtagecenter i et tredjeland – om det så er Rwanda eller Tunesien, eller hvad man nu så finder ud af.
Det er jo positivt.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Først vil jeg bare sige, at jeg også er glad for, at Danmarksdemokraterne har nærmet sig De Radikale så betydeligt, og især ordføreren hr. Peter Skaarup.
Altså, jeg anerkender fuldt ud den rejse, og vi hjælper gerne det sidste stykke på vejen.
Jeg så meget hellere, at man netop arbejdede med at lave solide aftaler med Tunesien eller Marokko eller med Egypten, hvis vi forhåbentlig får et mere demokratisk styre, og Libanon, hvis der kommer stabilitet, så vi udarbejder flere, men bedre udgaver af EU-Tyrkiet-aftalen.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg synes, at det efterhånden er lidt tankevækkende, at Danmarksdemokraterne og De Radikale har en masse ting tilfælles ved de her debatter.
Det er jo måske positivt nok.
Nu ved jeg, at De Radikale jo har skiftet leder og måske nok også strategi, men hvis vi i morgen finder ud af, at Rwanda er stedet, at landet overholder konventionerne, at der ingenting er at sige det på, og at vi sådan set godt kan være med til det, vil De Radikale så støtte det?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Det er jeg meget enig med hr. Peter Skaarup i.
For med de begrænsninger, der ligger i dag, kan Rwanda ikke opfylde de betingelser, der gør, at landet kan overholde de EU-retlige forpligtelser, som handler om transitland, et sikkert tredjeland, som UNHCR ikke anerkender Rwanda som værende, og hvad angår den løsning, der har været arbejdet med indtil nu, har det jo også alene været en dansk løsning.
Men vi ser gerne og positivt på at finde løsninger, og det gør vi også gerne sammen med regeringen.
Det har vi også meddelt, og det er derfor, regeringsgrundlaget er, som det er.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Igen synes jeg, at det er dejligt at høre sådan nogle befriende ærlige svar fra Folketingets talerstol – det er jo egentlig også derfor, vi har den slags debatter.
Så godt for det.
Men skal man så ikke forstå det, som hr. Christian Friis Bach siger her, som noget, der i virkeligheden betyder, at hr. Christian Friis Bach er enig i det, jeg sagde i min ordførertale på vegne af Danmarksdemokraterne, nemlig at Rwanda ikke bliver til noget?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak til hr. Peter Skaarup.
Det skal jeg gerne uddybe, da jeg også deltog i hele forløbet og alle forhandlingerne om præcis den formulering, der står i regeringsgrundlaget.
Nu er der ikke nogen af regeringsordførerne her, og det er sådan lidt ærgerligt – nå jo, Mohammad Rona er her, men ministeren er her ikke, nej.
Det, der står i det forslag til vedtagelse, som regeringens ordfører lige har fremsat, udelukker for mig at se Rwanda af indtil flere grunde: Fordi der står, at det skal være et sikkert tredjeland, og UHNCR anerkender ikke Rwanda som et sikkert tredjeland; fordi der står, at vi skal overholde vores EU-retlige forpligtelser, og de tilsiger, at de lande, hvor flygtninge eventuelt skal sendes til asylbehandling, skal være transitlande, og for langt størstedelen af flygtningene, medmindre der skulle være congolesiske flygtninge imellem, er Rwanda ikke et transitland – så af den grund kunne vi sagtens stå ved det kompromis; og den sidste grund er selvfølgelig, at Danmark før valget ville gå enegang, men i dag vil regeringen gå sammen med andre EU-lande.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Der må jeg jo sige, at erfaringen desværre, når vi tror, at vi kan flytte rundt på nogle brikker og lige ordne en lille problemstilling omkring udlændingepolitikken – det gælder sådan set også på nogle andre områder, men nu taler vi udlændingepolitik her – så tit viser, at det lige pludselig får betydning for en meget større gruppe.
Og lige i øjeblikket, hvor vi som sagt står i den her migrantkrise, er ethvert signal om, at Danmark lemper på udlændingepolitikken – og det er jo det, regeringen i regeringsgrundlaget sender signaler om, måske kraftigt inspireret af Radikale Venstre, og det kan I så være glade for – ikke desto mindre set med vores øjne et dårligt signal.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jeg vil ikke lægge den vurdering alene hos Institut for Menneskerettigheder.
Jeg mener, det er vigtigt også at have en bredere juridisk vurdering, eksempelvis den, som Justitsministeriet eller andre relevante juridiske kompetencer laver.
Men det er klart, at hvis det står entydigt, og hvis konklusionen er, at der skal være yderligere nemmere adgang for folk, der er opvokset her, mener jeg sådan set også, at det er rimeligt nok, at vi gør det.
Vi skal selvfølgelig overholde de konventioner, vi har tiltrådt.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det.
De ændringer bakker vi op om og er glade for.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jeg er enig i, at vi har en forpligtelse til at give nemmere adgang til folk, der er født og opvokset her.
Det mener jeg også vi gør på to områder: For det første ved, at den skolegang, man har i Danmark, tæller med i forhold til det sprogkrav, der er, og for det andet ved, at vi nu som noget nyt ændrer gebyrbetalingen for statsborgerskabsansøgninger, sådan at bl.a. folk, der er vokset op her, skal betale et mindre gebyr, end alle andre kommer til at betale.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg har noteret mig, at regeringen, også i regeringsgrundlaget, meget klart slår fast, at vi skal leve op til vores internationale forpligtelser og konventioner, og Institut for Menneskerettigheder har jo vurderet, at vi har en konventionsmæssig forpligtelse til at lette adgangen til dansk statsborgerskab for personer, som er født og/eller opvokset i Danmark.
Det er konventionen om statsborgerret, artikel 6, stk. 4, litra e og f.
Er ministeren enig i den vurdering, der er fra Institut for Menneskerettigheder?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Det er jeg ikke interesseret i, og jeg vil give et eksempel.
Jeg var ude at se fodbold i Sundby Idrætspark sammen med en far til en dreng, der går i min søns klasse.
Han er amerikaner, er gift med en dansker, har børn i den danske folkeskole og lever et liv her.
Han har ventet 2 år på at få dansk statsborgerskab, og han lever op til alle kravene.
Det ville først og fremmest være sådan nogle som ham, man ville ramme, hvis man sagde, at der kun måtte komme 1.000 mennesker ind på et lovforslag om statsborgerskab hvert eneste år
Det ville jeg synes var mærkeligt.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Mener ministeren, at vi har behov for at stramme reglerne igen?
Hvis man ser på indfødsretsmeddelelserne, som Folketinget jo behandler, er jeg godt klar over, at sammenlignet med for 20 år siden, er der jo mindre sager nu.
Men kunne man forestille sig, at man f.eks. kunne sætte et loft over antallet af ansøgere, som kunne blive behandlet hver gang af Folketinget, så man ligesom får fuldstændig kontrol med, hvor mange statsborgerskaber Folketinget bare uddeler?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jamen mit svar er jo det samme på den måde, at jeg mener, at de 10 pct., der nogle gange bliver talt om, er et oppustet tal.
Men det ændrer ikke ved, at der skal være stramme regler for at få statsborgerskab.
Det mener jeg også vi har med de regler, der er nu.
Jeg har f.eks. set tal for, hvor mange der begår kriminalitet og også voldsom kriminalitet, efter de har fået permanent opholdstilladelse, og når jeg ser på de tal, bliver jeg også overbevist om, at det er fornuftigt, at vi har relativt skrappe krav, også for at få statsborgerskab.
For der er jo mange, der kvitterer for det, at de får permanent opholdstilladelse, og det er især unge mænd selvfølgelig og især fra nogle lande, ved at gå ud og lave straffelovsovertrædelser efterfølgende.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg vil omvendt spørge ministeren, om det ikke er et problem, at vi åbenbart i det danske samfund har så mange mennesker, der tidsmæssigt og alt muligt andet har kvalificeret sig til at søge dansk statsborgerskab, og at så mange af dem åbenbart ikke har haft interessen for det, altså at viljen til at blive en del af det her samfund har været så begrænset.
Så modsat Radikale Venstre, der bare synes, at vi skal lempe kravene, er jeg egentlig mere overrasket over, at der er så lille en vilje til at være en del af det danske samfund.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jamen det er klart, at det er to forskellige diskussioner, hvor den ene handler om, at den store andel, altså antallet af udenlandske medarbejdere i Danmark, er fordoblet henover 10 år til nu at være 300.000 mennesker.
De udgør selvfølgelig en stor del af de 10 pct., der er tale om der.
Det er jo i hvert fald 5 pct. af de voksne, hvis ikke flere.
Så er spørgsmålet så: Hvor mange af dem, som har tænkt sig at blive i Danmark for altid, har så stemmeret?
Derfor synes jeg også, problemet er noget mindre, men det er da klart, at jeg synes, det skal være sådan, at hvis man er en del af landet, og hvis man overholder de regler, vi har sat op, så skal man selvfølgelig også have adgang til at stemme, og det har man jo også, hvis man overholder det, som der er i det nuværende indfødsretsreglement.
Samira Nawa (RV), 2023-05-04:
Så skulle jeg ikke have nævnt København, for jeg er med på, at rigtig mange her i København kommer hertil som udenlandsk arbejdskraft.
Det, jeg egentlig gerne ville have ministeren til at forholde sig til, var det her beslutningsforslag, der jo handler om de unge, som er født og opvokset i Danmark, sammenholdt med at vi har den her stigende andel af voksne mennesker i Danmark – ikke bare i København – der ikke har adgang til at stemme ved folketingsvalg, fordi de ikke har statsborgerskab.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jeg synes, at tallet 10 pct. er oppustet, for det, det drejer sig om i eksempelvis Københavns Kommune, som fru Samira Nawa nævner, er jo først og fremmest mennesker, som kommer her for at arbejde i en kortere periode.
Der, hvor folk flytter til København fra, er først og fremmest fra andre dele af Europa, eller det er udenlandske arbejdstagere, som kommer for at arbejde.
Jeg synes ikke, at man, hvis man arbejder på Novo Nordisk i 3, 5, eller 7 år i Danmark og derefter tager hjem til Indien, USA, Brasilien, Spanien eller Rumænien, så skal have stemmeret til danske folketingsvalg, og jeg mener ikke, at man kan tale om, at det er et B-hold.
Hvis jeg boede i Bruxelles og arbejdede der i 5 år, ville jeg heller ikke betragte mig som en dårlig borger i Bruxelles, fordi jeg ikke kunne stemme til det belgiske parlamentsvalg.
Samira Nawa (RV), 2023-05-04:
Mange tak.
Jeg vil gerne høre ministeren, om han anser det som et problem, at mere end hver tiende voksne borger i Danmark ikke har statsborgerskab og dermed ikke har stemmeret .
Hvis man dykker ned i de forskellige kommuner, kan man f.eks. se, at det i København er omkring hver femte, og at det i andre kommuner er en fjerdedel.
Jeg vil høre ministeren, om det ikke er problematisk, om det ikke skaber et demokratisk B-hold, og om ikke også det her beslutningsforslag kunne være løsningen på noget af det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Tak for det.
Radikale Venstre foreslår med dette beslutningsforslag at genindføre en tidligere regel i indfødsretsloven – den, som hed § 3 a – således at unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, igen får en let adgang til at få dansk indfødsret.
Med forslaget vil man gå tilbage til en tidligere retstilstand, hvor unge udlændinge født og opvokset i Danmark under visse betingelser kunne blive danske statsborgere ved at afgive en erklæring.
Det er kun godt et år siden, at et nærmest identisk forslag sidst blev behandlet her i Folketingssalen, og jeg skal sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Den tidligere erklæringsadgang var efter min mening for lempelig.
Det indgik ikke i ordningen, at f.eks. PET skulle kunne vurdere, om unge udlændinge var til fare for statens sikkerhed, som det er tilfældet ved naturalisationssager.
Og der blev f.eks. ikke for personer mellem 18 og 19 år stillet noget uddannelses- eller karakterkrav.
Forslagsstillerne angiver i bemærkningerne til forslaget, at PET bør vurdere de unge forud for den foreslåede erklæringsadgang.
Det skyldes, at der efter grundloven ikke må overlades et skøn til den myndighed, der skal tage stilling til, om betingelserne er opfyldt.
PET foretager som nævnt i forbindelse med ansøgning om statsborgerskab ved naturalisation en vurdering af, om ansøgeren kan være til fare for statens sikkerhed.
Sådan en vurdering vil i sagens natur ikke alene bero på objektive, konstaterbare forhold, og der vil derfor ikke i forbindelse med en erklæringsadgang kunne stilles krav om, at PET skal vurdere, at den unge, som vil erklære sig dansk, ikke er til fare for statens sikkerhed, som foreslået.
En del af den aftale er, at reglerne om tildeling af statsborgerskab også gælder for den her gruppe af unge.
I de gældende regler er der allerede i dag i et vist omfang taget hensyn til unge, der er født og opvokset i Danmark.
Det er bl.a. sådan, at hvis man har afsluttet folkeskolens 9. eller 10. klasse med et samlet gennemsnit på 02 i dansk eller bestået studentereksamen, opfylder man sprogkravet.
Og det har de fleste unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, heldigvis.
Derudover vil regeringen i den kommende folketingssamling fremsætte et nyt lovforslag, hvor det bl.a. foreslås, at gebyret for unge født eller opvokset i Danmark nedsættes.
Det håber jeg selvfølgelig at der er opbakning til fra forslagsstillerne.
Men jeg skal også meddele her, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Der er 19.000 unge, der er født og opvokset i Danmark.
De er danske.
De føler sig danske – det siger de ifølge de undersøgelser, der bliver lavet – faktisk i højere grad end unge med dansk baggrund, men de kan ikke rejse, tage på studieture med deres gymnasium, stemme eller blive politimænd eller fængselsbetjente, og det er forkert.
Radikale Venstre ønsker, at hvis man er født og opvokset i Danmark, har boet her hele sit liv og ikke har begået kriminalitet, skal man have et statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave.
Og det er jo det, forslaget handler om.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Tusind tak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Nu står vi her og drøfter statsborgerskab, og det kommer vi jo til at gøre i nogle timer.
Er ministeren egentlig ikke enig med os i Dansk Folkeparti i, at der bestemt ikke er noget som helst behov for at lempe på de her regler, men tværtimod for at få ryddet op, hvad angår rigtig mange af dem, som har fået statsborgerskab tidligere, og som aldrig nogen sinde burde have haft det?
Maria Durhuus (S), 2023-05-04:
Konventionen siger jo, at det skal gøres lettere, men regulerer jo ikke, hvordan den lettere adgang til statsborgerskab skal udmøntes i praksis.
Og adgangen til statsborgerskab for disse unge er jo allerede lettet i naturalisationssagerne.
F.eks. opfylder de fleste unge jo sprogkravet ved at have bestået folkeskolens afsluttende prøver, og der er lempede opholdskrav for de unge.
Det er på den baggrund, at regeringen jo vurderer, at Danmark opfylder sine internationale forpligtelser i henhold til statsborgerretskonventionen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Det er det her med, at Institut for Menneskerettigheder meget klart vurderer, at vi ikke lever op til vores internationale forpligtelser, som tilsiger, at man skal lette adgangen til dansk statsborgerskab for personer, som er født og opvokset i Danmark.
Og der er mit spørgsmål bare, om ordføreren er enig i, at vi skal overholde vores internationale forpligtelser, og at det dermed faktisk bør føre til ændringer i adgangen for de her unge.
Maria Durhuus (S), 2023-05-04:
Jeg ved ikke, om jeg må spørge om det, men kan jeg bede ordføreren om lige at sige den første linje af spørgsmålet igen?
Undskyld, men jeg kunne ikke høre det.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg vil blot lige have noget bekræftet igen her.
De nuværende bestemmelser er med stor sikkerhed ikke i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser.
Kan ordføreren bekræfte, at Socialdemokratiet ønsker at bringe lovgivningen i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser?
Kan ordføreren bekræfte det?
Maria Durhuus (S), 2023-05-04:
Nej, det er korrekt.
Men jeg forstår stadig væk ikke, at kravet om, at man skal kunne bestå en danskprøve, og at man skal have kendskab til det samfund, man lever i, og at man ikke bare automatisk bliver givet et statsborgerskab, er urimeligt.
Og jeg ser ikke, at der er nogen, der er afholdt fra at tage den prøve og derigennem få et statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Jo, men det er den samme situation, de unge mennesker står i.
Altså, det er unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark og har taget grundskolen i Danmark og dermed fået kendskab til danske værdier og dansk sprog, som i dag står og reelt bliver frataget nogle grundlæggende rettigheder som det at kunne rejse på studieture med deres klassekammerater, hvis de tager en ungdomsuddannelse.
Det er vel ikke anderledes end den situation, som den daværende justitsminister fru Karen Hækkerup beskriver, altså at unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, også skal kunne nyde de samme rettigheder som andre, og at det fremmer integrationen.
Maria Durhuus (S), 2023-05-04:
Altså, de skal kunne sproget, de skal have en samfundsforståelse, de skal ikke være kriminelle – det synes jeg ikke er urimelige krav, og jeg synes ikke, de burde være svære at leve op til.
Og jeg vil også sige, at tiden har ændret sig.
2014 er 9 år siden – der er sket meget i samfundet siden da.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det.
Det er egentlig mest til den der bemærkning om, at man har uddelt statsborgerskaber til højre og venstre.
Altså, det er vel sådan, at der bliver opstillet nogle objektive kriterier, som folk skal leve op til, og det er det, der afgør, hvor mange statsborgerskaber der bliver givet.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge, om ordføreren er enig i det, som den daværende socialdemokratiske justitsminister sagde tilbage i marts 2014, hvor hun sagde: De unge udlændinge, der er født og opvokset i Danmark, og som tager del i det danske samfund, får nu muligheden for at erklære sig danske.
Regeringen mener, at denne gruppe velintegrerede unge skal have lettere ved at opnå statsborgerskab.
Det fremmer integrationen.
Er ordføreren grundlæggende uenig med den daværende socialdemokratiske justitsminister, der udtalte de ord?
Maria Durhuus (S), 2023-05-04:
Tak for ordet.
Og tak til De Radikale for forslaget.
Med dette beslutningsforslag foreslår Radikale Venstre at genindføre den tidligere § 3 A i indfødsretsloven, så unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, igen får en let adgang til dansk indfødsret.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er en selvfølge, at vi fra Folketingets side stiller høje krav til udlændinge, der ønsker at opnå dansk statsborgerskab, for en socialdemokratisk velfærdsstat kræver et fællesskab af borgere, som sætter pligt før ret, og som sætter en ære i at bidrage til fællesskabet.
Unge udlændinge, der er født og opvokset i Danmark, er ikke nødvendigvis dansksindede, ligesom det heller ikke er givet, at de betragter sig som værende en del af vores fællesskab.
Derfor skal vi gøre, hvad vi kan, for at sikre os, at kommende danske statsborgere både besidder evne og vilje til at blive en del af vores fællesskab, og derfor er vi i Socialdemokratiet langtfra interesseret i at lempe på de nuværende betingelser for opnåelse af dansk indfødsret for unge udlændinge, der er født og opvokset i Danmark.
Det er en tillidserklæring at få et statsborgerskab, og vi mener ikke, at princippet om ret og pligt er urimeligt, og heller ikke, at det er urimeligt, at der stilles forventninger og krav til uddannelse og samfundsviden og -forståelse samt et fravær af kriminalitet.
Derudover er jeg som socialdemokrat overbevist om, at mennesker har rigtig godt af, at der stilles høje krav til dem.
Det får dem til at rette ryggen og tage ansvar for egen tilværelse, ligesom de bliver bevidste om vigtigheden af at bidrage til det fællesskab, de nu er en del af.
Hvis vi blot deler statsborgerskaber ud til højre og venstre, som det var tilfældet engang, vil det danske statsborgerskab blive udvandet og miste al betydning.
På baggrund af disse overvejelser kan Socialdemokratiet ikke støtte Radikale Venstres beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Det er jeg godt med på.
Men hvis jeg skal ned at blive skældt ud, i sådan overført betydning, af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, kan jeg hoppe og danse, men jeg kan ikke bestemme over Folketinget.
Jeg er selvfølgelig selv folketingsmedlem, så i princippet kunne jeg sidde i Indfødsretsudvalget og være med til at tildele, men som minister, i den funktion, kan jeg ikke instruere Indfødsretsudvalget i, hvordan man skal træffe afgørelser.
Det er kun Folketinget, og der er ikke nogen over Folketinget.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det, selv om jeg var sen til at trykke mig ind til den anden korte bemærkning.
Tak for det – men pointen er vel, at i sidste ende er det regeringen og ministeren, der står til ansvar for, at Danmark overholder konventionerne.
Altså, hvis Danmark får en sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol eller en anden international domstol, er det vel den danske regering, der står til ansvar for, at Danmark overholder de konventioner, som den danske regering har skrevet under på.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jo, det er det, vi skal.
Det kan der ikke være nogen tvivl om, og vi tilslutter os konventioner, fordi vi synes, det giver mening.
Men jeg vil også sige, at jeg – som vi også har diskuteret i forbindelse med samråd i Indfødsretsudvalget – jo ikke bestemmer over Folketinget.
Der er jo ikke nogen over Folketinget, og Folketinget har et udvalg, der behandler indfødsretsdispensationssager, bl.a. også i forbindelse med handicap, kunne det være, og det kunne være andre forhold.
Der er jeg ikke en, der kan fortælle udvalget, hvad de skal gøre.
Jeg kan opfordre til ting, og jeg kan servicere udvalget så godt, som jeg nu kan, men i sidste ende er det Folketingets udvalg, der beslutter, om en person skal have eller ikke skal have indfødsret, og der synes jeg også, det er vigtigt at fastholde, at der er en procedure, en fortrolighed og en arbejdsgang der, som jeg stoler på også overholder de konventioner, som vi har tiltrådt.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det er jo rigtigt, at det her er en debat, vi også har haft tidligere her i salen, og jeg vil egentlig bare have ministeren til at bekræfte, at det er fuldstændig afgørende for regeringen, at regeringen overholder artikel seks i den europæiske konvention om statsborgerret og selvfølgelig også øvrige konventioner som f.eks. handicapkonventionen, når det gælder tildeling af statsborgerskab i Danmark.