runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Jeg synes da, det er relevant nok at få at vide, om det importerede oksekød fra Sydamerika samlet har en højere klimabelastning end fra dansk kvæg.
Det er jo en forbrugeroplysning, som vi er meget for.
Men at komme frem til, at man ligesom nede i køledisken kan se, at det, bare fordi det er dansk svinekød, så skulle være noget, der klimamæssigt er godt, mener vi ikke man kan.
Så det er jo sådan set mere Venstre, der ønsker at misbruge det her klimamærke til at fremme konventionelt dansk landbrug, og det støtter vi altså ikke.
Mona Juul (KF), 2022-05-12:
Tak for ordet, og tak til Venstre for beslutningsforslaget.
Det er en rigtig god idé, som VLAK-regeringen allerede i 2018 præsenterede, og som Konservative slog et slag for i sommeren 2020, som EU har planlagt til 2024, og som regeringen nu er kommet i gang med – ja tak!
I 2018 mente mange aktører, at det her da var for kompliceret, og at sådan en klistermærkemærkningsordning – det fik jeg også nogle kommentarer på – ville være alt for besværlig, såvel beregningsmæssigt som mærkningsmæssigt, vel vidende at der næppe er nogen, der lader være med at integrere mærkningen i deres nuværende design og label.
Der er selvfølgelig ikke nogen, der sidder og slikker på klistermærker og putter det på en dåseøl, vel?
Det går selvfølgelig ikke, og netop det med ikke bare at give op var også det konservative budskab i 2020.
Vi mente ikke, at det kunne passe, at man droppede det, bare fordi det var for besværligt.
Vi ville ikke give op, og vi ville gerne have det med i klimaforhandlingerne, ligesom Klimarådet havde anbefalet, men det ønskede regeringen ikke.
I mellemtiden er såvel regeringen som fødevare- og erhvervsaktørerne kommet op i gear.
Det manglede også bare, og nogle gange er det jo lige præcis sådan, at der er nogle idéer, der skal modnes, og at der på et tidspunkt bliver bidt til bolle, og der er jo behov for en vejledning.
Vi kan jo ikke alle være eksperter i alt muligt, og lige præcis klimaaftrykket er jo ikke noget, vi hver især bare lige kan regne ud, og danskerne vil faktisk gerne kunne regne den ud.
Vi vil gerne vejledes.
Det så vi også i Netto i 2021, der lavede en forsøgsordning, en ordning, hvor et par butikker inden for udvalgte kategorier markerede de klimavenlige alternativer.
Det blev bemærket, og det påvirkede endda til en vis grad indkøbene.
Det er der ikke noget at sige til.
Da CONCITO kom med den store klimadatabase over fødevarernes CO 2 -aftryk, var der netop også mange, der fik et par overraskelser.
Viden er vejen frem, og en frivillig mærkningsordning vil være stærk forbrugeroplysning, som vi også må forvente vil være med til at flytte forbruget fra de mere klimabelastende fødevarer.
De grønne valg kommer ikke bare af sig selv, og derfor støtter vi selvfølgelig beslutningsforslaget.
Men det er jo også overhalet indenom, så vi håber faktisk, at vi kan være med i en beretning, som sætter en retning for den kommende mærkningsordning.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
Tak for det.
Guggenheim udtalte på et tidspunkt, at for meget information gør os dummere.
Hvis vi har en pastakogebog, hvori der er 100 forskellige måder at koge pasta på, bliver vi ikke klogere af, at der næste år kommer en pastakogebog med 200 forskellige måder at koge pasta på.
Hvor går grænsen mellem, hvad der er informativt, og hvad der er forvirrende?
Jeg forstod ikke det her med 2,1 kg pr. 100 g – i forhold til hvad?
Hvad er det for noget?
Jeg tror faktisk også, at når der står sådan et tal, vil mange forbrugere simpelt hen ikke forstå det.
I Dansk Folkeparti er vi faktisk meget store tilhængere af, at man skal købe lokalt, og at man skal støtte de danske virksomheder.
Det er der, vi er, og så vil vi ikke være med på initiativer, der er med til at vildlede forbrugerne endnu mere, men vi tror til gengæld også på, at forbrugerne kan ty til at søge den information, de har brug for, hvis de gerne vil handle mere klimavenligt.
Så det har vi stor tiltro til.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Jeg undrer mig over ordførerens skepsis over for sådan et klimamærke her.
Sagen er jo netop den i dag, at forbrugerne synes, det er rigtig svært at handle klimavenligt ind.
Forbrugerrådet Tænk lavede sådan set en undersøgelse sidste år, hvor folk svarer, at man mangler information og vejledning, og langt de fleste siger, at information og specifik mærkning på fødevarer med emballage vil hjælpe dem til at træffe et mere klimavenligt valg.
Anerkender ordføreren ikke det?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
Information og vejledning er jo ikke noget, der kommer af et mærke, man kan sætte på en pakke hakket oksekød.
Information og vejledning er noget, man kan søge på nettet.
Så jeg er ikke uenig i, at der mangler information og vejledning, men jeg vil sige, at den skal søges andre steder end på et klistermærke sat på fødevarer.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Men hvis ikke man vil lave sådan et klimamærke, hvordan skal forbrugerne så få information om fødevarernes klimaaftryk?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
Der findes noget, som hedder internettet.
Det er et sted, hvor man kan søge forskellig information.
Lige nu er det en rigtig sørgelig omgang.
Når man f.eks. ser på vedvarende energi og på, hvor meget ens CO 2 -udledning belaster klimaet, synes jeg ikke, det er fyldestgørende eller noget.
Men der synes jeg at man kan tage andre initiativer.
Man kunne sørge for, også ministeriet, simpelt hen at indsætte noget information om, hvad det her angår.
For det er jo en jungle, og et klistermærke er altså ikke noget, der gør det enkelt.
Det er noget, som man kan søge information om aktivt på nettet.
Samira Nawa (RV), 2022-05-17:
Men det lyder jo i hvert fald, som om fru Pernille Vermund og jeg, som begge er med i politiforligskredsen, kunne finde fælles fodslag om at se på, om der er nogle modeller, som tager højde for nogle af de udfordringer, som betjente, der er kommet til skade i tjenesten, rent faktisk oplever, og som f.eks. også kunne være gældende for fængselsbetjente, der også lever under et psykisk utrolig hårdt arbejdsmiljø, og som i mange tilfælde også har enten ptsd eller ptsd-lignende symptomer.
Britt Bager (KF), 2022-05-17:
Puha, hvor har vi været vidne til en gang politisk fnidder og procesdrilleri i forbindelse med det her forslag.
Jeg synes faktisk ikke, det er særlig klædeligt, i forhold til hvor alvorligt det emne, vi debatterer, er.
Jeg vil gerne sige tak til Venstre for at fremsætte det her rigtig, rigtig gode forslag.
I Det Konservative Folkeparti er det noget, der ligger os meget på sinde.
Vores dygtige betjente skal have den støtte og den anerkendelse, der er brug for, hvis de kommer til skade i tjenesten.
Vores politi yder en kæmpe indsats, og det gør de, for at vi kan føle os trygge i hverdagen.
Derfor skal vi selvfølgelig også yde dem en kæmpe støtte, når de har brug for os.
VIVE-undersøgelsen viser jo tydeligt, at der er brug for, at vi gør noget.
10,6 pct. af betjentene har symptomer på enten ptsd, depression, angst eller stress.
Det er ganske meget.
Som ministeren og andre ordførere før mig har nævnt, har vi allerede styrket den her indsats gennem bl.a. politiaftalen, men det ændrer ikke på, at vi Konservative er positive over for at lave en model.
Det kræver selvfølgelig, at vi får regnet på, hvad det her forslag vil koste, og det kræver selvfølgelig også, at vi kan finde finansiering til det.
Men det er en god idé at arbejde på en model og have en model klar til, når vi skal forhandle det næste politiforlig om kun halvandet år.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at det her arbejde munder ud i, at der findes et flertal for en endelig model, og så er det vigtigt, at det ikke kommer til at betyde, at politiet beskæres eller må nedprioritere andre opgaver for at finde finansiering.
Vi ser gerne på mulighederne for en bedre behandling af vores politiveteraner, og derfor er vi også positive over for at sætte arbejdet med at finde en ny model i gang.
Det er klart, at politiet passer på os, og derfor skal vi også passe på dem.
Så jeg vil gerne sige tak til Venstre for at fremsætte det her forslag.
Jeg håber, at vi kan lande det i en beretning, men ellers kan jeg jo høre, at vi er en række partier, der er klar til at tage den her drøftelse op i politiforligskredsen, når nu Venstre ikke selv kan gøre det.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-17:
Tak for det, formand.
Jeg tog chancen og gik herop, fordi jeg har fået den store ære på vegne af mine kolleger at stå her i dag.
Jeg skal gøre det kort og bare understrege, at ombudsmandsinstitutionen er en vigtig institution i vores demokrati, både for os alle sammen som borgere og for os som politikere her i Folketinget.
Ombudsmanden udgiver jo sin beretning en gang om året, og den giver et overblik over, hvad institutionen har foretaget sig i det forgangne år.
Vi sætter pris på de beretninger, vi får fra Ombudsmanden, og jeg skal på vegne af alle partier i Retsudvalget sige, at vi også tager den her beretning til efterretning.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Når vi sender soldater ud i verden for at forsvare Danmark, risikerer de, hvis de kommer levende hjem, at få meget alvorlige skader på sjælen, og de skader skal de selvfølgelig have al mulig hjælp til at kunne bearbejde.
Det samme bør selvfølgelig gælde for landets politibetjente, som er sat i verden for at passe på os alle sammen; de skal også have bistand og hjælp.
Desværre er de forhold, vi tilbyder landets betjente, ikke de samme, som vi giver soldaterne.
Soldaterne har – omsider – fået bedre forhold, veteranerne har fået bedre forhold.
Så på den baggrund synes vi, det er fornuftigt, at Venstre rejser debatten med det her beslutningsforslag.
Vi er grundlæggende enige i, at vores betjente skal have bedre hjælp, og i Dansk Folkeparti er vi også glade for, at det lykkedes at få afsat penge til, at Thin Blue Line kunne køre noget informationsvirksomhed og rejse forskellige debatter, der har med det her at gøre; rejse debatter, som virkelig kan være med til at rykke nogle ting.
Det synes jeg allerede vi har set af de debatter, som Thin Blue Line har fået rejst på baggrund af deres virke indtil nu.
Det samme problem, som vi har for landets politibetjente, har vi jo i virkeligheden for landets fængselsbetjente.
Jeg er glad for, at fru Samira Nawa også nævnte dem, for nogle af dem har jo i høj grad også fået alvorlige ar på sjælen af at passe deres arbejde.
Jeg kender ikke umiddelbart til baggrunden for, at Venstre ikke har dem med i det her beslutningsforslag, for dem kunne man jo lige så godt også tage med, når vi nu er i gang med at kigge på dem, der har brug for vores opmærksomhed.
Det er det rigtigste for dem, og det er sådan set også rigtigt for alle dem, der påtænker at få det samme job i fremtiden.
Og jeg mener også, at justitsministeren i sin indledende tale var inde på, at der så heldigvis også er sket noget i den politiaftale, der ligger.
Bl.a. er der jo altså blevet sat penge af til Thin Blue Line.
Grundlæggende mener vi altså, at varetager man job, der handler om borgernes sikkerhed, så skal man samtidig vide, at samfundet er der for at hjælpe og betale tilbage og passe på en i de situationer, hvor man ikke kan passe på samfundet, fordi man er kommet til skade.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Tak for ordet, hr. formand, og tak til Venstre for at fremsætte det her forslag, som jo har affødt en af de debatter, som gør, at man – i hvert fald hvis man ikke er opflasket med politik – godt kan sidde og blive lidt modløs.
Der er mennesker, der allerede er kommet til skade, som er frygtelig angste for at miste deres job, fordi de ved, at det også vil betyde, at den støtte, de eventuelt får fra f.eks. Thin Blue Line, kan forsvinde fra dem.
Og der er måske mennesker, som siger, at nej, det der med at være betjent tør man alligevel ikke, for hvad nu hvis?
Og skal man så stå i samme situation som ens far eller onkel eller en anden betjent, man kender, som er kommet til skade?
Det er vilkårene, når der herinde går proces og tågesnak i debatterne.
Jeg vil vædde med, at hvis det her havde været en virksomhed eller en bestyrelse et hvilket som helst sted, ville villigheden til at finde hinanden og finde nogle løsninger på det, man er enige om, være langt større, og man ville være mere villig til at erkende, at man ikke kan være enige om alt, men at der er et fælles mål, og at det arbejder man sammen om.
Og jeg tror faktisk, det er noget af det, som gør, at danskere indimellem kigger på det arbejde, der foregår herinde, og tænker: De må jo være bindegale.
Jeg ved godt, det lyder hårdt, men det er lidt den følelse af modløshed, jeg får, når jeg hører sådan en debat.
Vi ved, at SF tidligere har fremsat et lignende forslag.
Vi har partier her, også fra forligskredsen, som er positive over for forslaget.
Det eneste, det her handler om, er at udarbejde en model for, hvordan man kan sikre, at de mennesker, som passer på os, også bliver passet på, hvis de kommer til skade, enten fysisk eller psykisk.
Og det gør vi, i erkendelse af at de i langt højere grad end os andre er udsatte.
Det er så nemt, når man sidder i et beskyttet miljø med sit hæve-sænke-bord, at sige, at det må vi løse på et andet tidspunkt, om 3 år, og alt muligt andet.
Men helt ærlig, i mellemtiden er der mennesker, der går rundt derude og passer på os; mennesker, der skal bokse med kriminelle typer, som der ikke er et flertal herinde i Folketinget der er villige til at smide ud af landet, til trods for at vi rent faktisk kan, fordi de ikke er danske statsborgere; mennesker, der passer på os, når de bliver udsat for de mest ydmygende ting; mennesker, der bliver filmet og lagt på nettet, indimellem med navns nævnelse; mennesker, der passer deres arbejde uden at få en kæmpe løn for det, og som risikerer at passe deres arbejde med livet som indsats.
Og vi er ikke villige til her at finde en løsning på det.
Vi er ikke villige til at bøje os mod hinanden for bare det ene at få udarbejdet den her model.
Det her handler jo ikke om mange hundrede millioner om året; det handler om at finde ud af: Hvad er der af muligheder for at sikre, at dem, der passer på os, passer vi også på?
Jeg synes simpelt hen, det er for tyndt.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Samira Nawa (RV), 2022-05-17:
Mange tak, formand.
Politiet passer godt på os borgere, og derfor skal vi naturligvis også passe godt på vores mænd og kvinder i uniform, særlig hvis de kommer til skade i tjenesten.
Derfor er jeg også stolt af, at vi er med i politiaftalen, som f.eks. giver 1 mio. kr. hvert år til Thin Blue Line, som gør et godt stykke arbejde for at hjælpe tilskadekomne betjente og deres pårørende.
Derudover er der også en række andre tiltag i politiaftalen – ministeren remsede en del af dem op – både forebyggende og behandlende i forhold til det her spørgsmål om politiveteraner og forebyggelse af, at mennesker får ptsd som en del af det at være i tjenesten.
Og er alt det så godt nok?
Det er det næppe.
Og derfor kommer vi i Radikale Venstre også til at forfølge den her dagsorden.
Det har jeg sådan set også tilkendegivet over for foreningen Thin Blue Line, som for alvor kan sætte konkrete ansigter og historier på, hvad det vil sige at være tilskadekommen betjent og pårørende til dem.
Når vi i Radikale Venstre så alligevel ikke kan bakke op om beslutningsforslaget her, selv om intentionen er rigtig god, er det jo, fordi forslagsstillerne på forhånd har formuleret den model, som der efterspørges, nemlig en ligestilling mellem politiveteraner og veteraner fra forsvaret.
Den model, sådan som jeg forstår det på Justitsministeriet, kan koste et sted mellem 600 og 700 mio. kr., hvis man tager udgangspunkt i, hvad det koster for veteraner fra forsvaret.
Og det er en økonomi, der jo skal finansieres.
Og hvis det, som forslagsstillerne lægger op til, skal findes inden for rammen, er det jo på bekostning af andre indsatser i politiet.
Dertil kommer også, at jeg er opmærksom på, at der er andre faggrupper, der kan have lignende behov for særlige tiltag, og derfor er det ikke nok at begrænse det til politiveteraner.
Man kunne også se på fængselsbetjente og andre faggrupper, som også har et hårdt arbejde.
Så konklusionen er, at vi i Radikale Venstre ser meget positivt på at gøre noget for tilskadekomne i tjenesten og politiveteraner, hvad vi også mener at vi har gjort som en del af politiforliget.
Og vi vil også meget gerne bygge videre og bygge ovenpå, men det kræver naturligvis, at der er finansiering, og at vi også tager højde for, at der kan være andre faggrupper, der har behov for det.
Morten Dahlin (V), 2022-05-17:
Tak til ordføreren.
Først må jeg lige slå fast, at det, der står i forslaget, er, at udarbejdelsen af modellen skal findes inden for rammen; og ikke, at det, man eventuelt vil komme frem til ved de politiske drøftelser, skal finansieres inden for rammen.
Og det gør jo altså en ret stor forskel.
Men jeg hører egentlig, at den radikale ordfører er ret positiv over for idéen om det her, men så siger, at der kan være nogle konkrete ting i forhold til modellen og fuld ligestilling og alt muligt andet.
Jeg har på fornemmelsen – og det ved jeg jo ikke om er rigtigt – at Radikale Venstre sådan set kan sidde med de afgørende mandater i den her sag.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Samira Nawa, om fru Samira Nawa kunne være interesseret i, at vi i udvalgsbehandlingen måske så landede en beretningstekst, hvor der kunne blive taget højde for nogle af de bekymringer, som Radikale Venstre giver udtryk for her, så vi faktisk kunne få lavet et modelarbejde – ikke en udførelse – så vi havde et kvalificeret grundlag at tage en politisk drøftelse ud fra.
For jeg er ret overbevist om, at hvis De Radikale siger ja til det, kommer der faktisk til at være et flertal for det, og så kan vi rent faktisk få gjort noget her.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Altså det, der er udgiftsdrivende i det her forslag, er jo sådan set bare de embedsmænd – og nu siger jeg »bare«, det lyder måske lidt voldsomt – som skal hjælpe til med udarbejdelsen af modellen.
Det er et stykke analysearbejde, hvor vi finder ud af, hvad det er, der er af problemer på politiområdet i dag.
Hvad er der af lovgivning, som gør, at vi ikke kan hjælpe de politiveteraner, som kommer til skade på deres job, mister deres job, og som derfor heller ikke kan få støtte fra f.eks. Thin Blue Line?
Så det er jo det, der ligger af økonomi i det her.
Og det er jo ikke meget anderledes, end hvis man beslutter sig for at lave en vvm-redegørelse eller andet om et nyt projekt, som ikke er noget, man har aftalt i forvejen, men som er et nyt projekt, man måske engang i fremtiden vil igangsætte.
Samira Nawa (RV), 2022-05-17:
Altså, når jeg hæfter mig meget ved, at modellen på en eller anden måde er defineret på forhånd, så er det, fordi det er sådan, jeg læser beslutningsforslaget, altså at der søges en model for ligestilling mellem politiveteraner og veteraner fra forsvaret.
Den model, der skal ligestille, er vel den samme model for politiveteraner som for veteraner fra forsvaret, og det er derfor, jeg hæfter mig ved det økonomiske argument.
Jeg er ikke afvisende over for, at vi i udvalgsarbejdet kan arbejde hen imod en beretning.
Dertil er der så også en række andre initiativer, som er af forebyggende karakter, for at sikre, at det at være i tjenesten ikke er så hårdt, at det medfører skader og ptsd.
Jeg tæller sådan set også de forebyggende tiltag med, for det er faktisk det allervigtigste for mig, nemlig at vi får forhindret tilskadekomne betjente.
Som sagt er jeg ikke afvisende over for at tale videre i udvalgsbehandlingen og se på, om man kan lande en beretningstekst; men som sagt er det ret afgørende, at det her ikke bliver udgiftsdrivende.
At have en model liggende kunne være meget godt, i forbindelse med at politiforligskredsen på et tidspunkt arbejder videre ad det her spor.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Tak for det.
Jeg er glad for, at Radikale Venstre er enig med mig i, at man ikke bare kan tage de penge, som vi har en aftale om i politiforligskredsen, og så føre dem over til noget andet.
Det er lidt det, jeg hører, når jeg hører ministeren – og også lidt derhenad SF – tale om det her.
Altså, de penge, der ligger, og som er adresseret i vores aftale til det her område, er jo penge til Thin Blue Line, og det ligger i støtten fra Thin Blue Line til politiet, at der er en mulighed for at hjælpe politiveteraner – hvis man kan sige det sådan, og det kan man jo ikke engang, men så tilskadekomne betjente – og at det kun er til betjente, som stadig har deres arbejde, har deres job.
Forslaget her handler jo om at finde ud af, hvordan vi kan lave en model, hvor vi hjælper de mennesker, som enten er sygemeldte eller har mistet deres job, fordi de jo mister deres arbejdsevne, når de bliver syge af deres arbejde.
Det er jo dem, der falder ned mellem stolene i dag.
Så hvis Radikale Venstre enig i, at vi måske kunne lande en beretning her, som ikke nødvendigvis bruger de penge, der ligger i aftalen, men som måske i højere grad sikrer, at når vi så laver en ny aftale, ved vi, hvad det er, vi taler om.
Det ville jeg sætte stor pris på.
Samira Nawa (RV), 2022-05-17:
Jeg er selvfølgelig helt enig med fru Pernille Vermund i, at vi ikke bare kan gå tilbage til en aftale, vi har lavet, og til penge, som vi har fordelt, og sige: Hov, venner, ikke alligevel.
Eller: Nu beslutter vi os lige pludselig for at sætte en bremse for noget, vi har iværksat, og så bruge pengene et andet sted.
Og det er jo lige præcis det, der er min bekymring, på grund af den måde, forslaget her er formuleret på, nemlig at der er tale om en ligestilling, som jo netop er så udgiftsdrivende, at der er tale om et trecifret millionbeløb, som jeg hørte det i ministerens tale.
Men igen vil jeg sige: Det kan meget vel være en beretning, hvor vi kigger bredere på det.
Jeg synes da også, at jeg har hørt fra andre ordførere her på talerstolen, at man sådan set adresserer de samme bekymringer, som er rejst i beslutningsforslaget her, men jo også, at der kan være tale om andre faggrupper, som kunne have lignende behov.
Derfor skal sådan en undersøgelse eller model jo ikke være snæver.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-17:
Tak for det.
Altså, jeg er jo grundlæggende optaget af, at vi kan garantere så meget som overhovedet muligt, når det handler om sundhedsfaglig behandling.
Men der findes jo mange forskellige uddannelser til akupunktør.
Har ordføreren et bud på, hvor mange forskellige uddannelser der rent faktisk findes til akupunktør?
Hvem skal tage ansvaret for det, når det ikke længere er en offentligt reguleret uddannelse?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-17:
Og jeg vil gerne bistå fru Pernille Vermund i politiforligskredsen med at få kigget på det her.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-17:
Det er godt.
Det er et forslag til vedtagelse på vegne af Jens Henrik Thulesen Dahl, DF, Liselott Blixt, UFG, Karina Adsbøl, UFG, Lise Bech, UFG, Bent Bøgsted, UFG, Marie Krarup, UFG, og Hans Kristian Skibby, UFG.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget prioriterer patientsikkerhed højt og pålægger derfor regeringen at igangsætte en proces for autorisation af akupunktører, så de mange brugere af akupunktur i Danmark kan vide sig sikker på og være trygge ved, at deres behandler har modtaget tilstrækkelig undervisning, at der føres tilsyn med dem, og at der kan klages og opnås patienterstatning, hvis der sker fejlbehandling.
Brugerne har i dag kun begrænset mulighed for at sikre sig, at deres akupunktør er tilstrækkelig fagligt kompetent.
For at etablere en autorisationsordning må der nødvendigvis skulle stilles krav til uddannelsens varighed og kvalitet, hvilket i sig selv vil gavne patientsikkerheden.
Desuden vil akupunktørerne opnå en titelbeskyttelse, der tjener som kvalitetstempel af deres faglighed.«
De to store foreninger, som jeg har talt med, hvor de fleste er, har deres bud på, hvordan man kunne lave det, så jeg tror ikke, det ville være svært.
Jeg glemte at læse forslaget til vedtagelse op.
Må jeg læse det op?