runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Noget af det, jeg synes vi skal gøre, er noget af det, jeg sagde i mit svar, og hvis vi skal gå ind i en yderligere dialog, gør jeg gerne det.
Jeg hører også gerne SF's bud på det her.
Jeg tror på, at vi skal gøre det attraktivt derude.
Jeg tror på, at vi skal også kigge på, hvordan man evt. kan få renoveret nogle af de her boliger, så de kan blive gjort attraktive, i forhold til at man kan sælge dem.
For der er mange ting, der er i spil: Boligen skal være attraktiv; det skal være muligt at komme dertil og derfra; der skal være nogle tilbud lokalt, for at der er nogle, der har lyst til at købe den bolig.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-09:
Jeg tror bare ikke, at det er løsningen for de ældre mennesker, der bor i et hus, som er nedslidt, og som der ikke er købere til.
Altså, hvordan kommer de derfra?
Og hvor skal de ikke mindst tage hen?
Ja, de kan tage ind til den nærmeste større by.
Det er der mange kommuner i landdistrikterne der simpelt hen ikke har råd til.
Så mit spørgsmål er igen: Hvad vil regeringen gøre for den gruppe mennesker?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Nu står jeg her på vegne af Socialdemokratiet, og jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi dels sikrer, at der er muligheder – nu nævner ordføreren eksempelvis bussen – for at få kollektiv transport derude.
Nogle kommuner har eksperimenteret nogle forskellige tiltag.
Jeg tror på, at vi skal kigge ind i, hvad det er, man har gode erfaringer med.
Men så skal vi også give mulighed for, at man lokalt kan træffe de beslutninger, der passer til lige præcis den geografi, man har i den enkelte kommune.
Så skal vi eksempelvis også arbejde med, hvordan vi kan gøre de her huse attraktive.
Jeg har også været teleordfører, og noget af det, der også godt kan bekymre mig, er jo, at vi stadig væk har nogle steder derude, hvor der ikke er – noget, der er så vigtigt i dag – en internetforbindelse.
Der tror jeg bare, det er vigtigt, at vi fortsætter arbejdet med at få bredbånd helt derud, for det tror jeg også er afgørende, når man skal sælge et hus.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-09:
En af de ting, som optager mig rigtig meget, er alle de ældre mennesker, der bor i landdistrikterne.
For demografien bliver bare skævere og skævere, og mange af dem bor i huse i områder, hvor der ikke er en kinamands chance for at få dem solgt, og måske er de endda også i så ringe forfatning, at de overhovedet ikke ville kunne sælges, hvis der var købere, fordi de jo heller ikke kan få et lån til at lægge et nyt tag på eller energirenovere, eller hvad det kunne være.
Jeg er meget bekymret for den gruppe, fordi bussen forsvinder og købmanden forsvinder, og det bliver rigtig svært for den gruppe.
Hvad er egentlig regeringens svar til den gruppe?
Altså, hvad vil man gøre for at hjælpe dem?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Som hovedregel har jeg stor tillid til de eksperter, der sidder og vurderer, hvem der er så psykisk syge, at de ikke kan stilles ansvarlige for deres handlinger.
Der er alle steder nogle, der snyder i systemet, men at det skal gå ud over alle psykisk syge i hele det ganske land, synes jeg er dybt urimeligt.
Og igen kan jeg kun sige, at det her med, at vi fører politik baseret på en enkelt sag, der kommer op i medierne, synes jeg er rigtig uheldigt, for det rammer alle mulige andre, der på ingen måde er at sammenligne med Fasar Abrar Raja.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-09:
Var det et nej til, at man ikke kan være psykisk syg og kriminel på samme tid?
For i min bog kan man jo godt f.eks. have angst eller en depression eller andre psykiske lidelser og så stadig væk være et skidt menneske, som begår noget kriminelt, som går ud over nogle mennesker og deres familie.
Dem skal vi da ikke give en fuld førtidspension på 21.000 kr. om måneden.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Jeg tror, jeg har gentaget mig selv nogle gange.
Når man er psykisk syg, kan man snildt begå en kriminel handling, og det er der mange psykisk syge der gør.
Jeg tror, de fleste af os herinde er bekendt med, hvad det betyder at have en psykose, altså at man kan se monstre, at man angriber hvad ved jeg.
Det er jo derfor, der er nogle eksperter, der vurderer, at man ikke er egnet til straf, men er egnet til behandling.
Det gælder for mange af dem, der har gjort det, at lige så snart de får deres medicin, er de fuldt velfungerende mennesker, og det viser sig faktisk, at 74 pct. af dem, der havner med sådan en behandlingsdom, er nogle, der ikke har fået tilstrækkelig hjælp i psykiatrien.
Så vi svigter dem jo i virkeligheden dobbelt.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-09:
Man kan da godt både være psykisk syg og kriminel på én gang.
Anerkender Alternativet slet ikke det forhold?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Nu findes der heldigvis meget, meget få, hvis ikke nul massemordere i Danmark.
Så nej, det er der bestemt ikke blevet sagt.
Jeg siger om dem, der bliver ramt af en psykose og gør noget kriminelt i forbindelse med den psykose, at det kunne være dig og mig.
Psykoser er noget, der kan ramme os alle sammen.
Derfor er det sådan, at når man er ramt af en psykose, bliver man erklæret uegnet til straf, og så får man en behandlingsdom, og i en behandlingdom ligger, at man skal behandles og ikke straffes.
Og konsekvensen af den her lov er, at man bliver straffet.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-09:
Jamen fordi man ikke er egnet til straf, betyder det jo ikke, at man ikke er kriminel.
Det er helt absurd at høre, at hvis man har begået kriminalitet, er man ikke kriminel, fordi man er psykisk syg.
Så kan det være, at sygdommen gør, at det er undskyldeligt, hvad man har gjort, så man ikke er strafegnet, men man er stadig væk kriminel.
Det er det første.
Det andet er, om der virkelig blev sagt, at massemordere er helt almindelige mennesker?
For sådan hørte jeg det.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Jeg ved ikke, hvor i min fremlæggelse jeg var uklar.
Vi har været enige om igennem mange år, at psykisk syge, der bliver vurderet af eksperter til at være utilregnelige i gerningsøjeblikket, ikke skal behandles som kriminelle; de skal behandles.
Det er ligesom det, der har været enighed om i rigtig, rigtig mange år.
Nogle gange er de her virkelig sørgelige sager jo endt i drab, men langt de fleste af dem handler ikke om drab.
De handler om trusler, der er begået i en psykose; det handler om nogle, der er kommet med trusler mod embedsmænd, og de bliver også ramt af det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-09:
Jeg sidder egentlig bare her og skriver julekort, men så kan man jo ikke lade være med at lytte lidt efter.
Det er i så fald et nybrud.
Hørte jeg også Alternativet sige, at de – var det massemordere, eller var det bare folk, der havde begået et enkelt mord? – var sådan helt almindelige mennesker?
For det ved jeg ikke om jeg er helt enig i.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Nu snakker vi igen om psykisk syge mennesker, vi snakker ikke om kriminelle.
Så allerede der går det galt.
Vi snakker om psykisk syge, der har begået en kriminel handling.
Nogle af dem er forældre, der har angrebet deres egne børn i en psykose – noget, der i forvejen er stærkt skamfuldt – og det gør de bestemt ikke, fordi de er ved deres fulde fem.
Så nej, jeg anerkender ikke, at de er kriminelle.
Jeg anerkender, at de er psykisk syge, der skal behandles.
Så kan jeg oplyse, at det bestemt heller ikke er den gruppe, det drejer sig om.
Det drejer sig om en gruppe, som eksperter har vurderet er utilregnelige i gerningsøjeblikket og derfor ikke kan holdes ansvarlige for deres handlinger.
Så det drejer sig ikke om, at man havde en svag depression og så gjorde et eller andet.
Selvfølgelig kan man være kriminel, når man gør det i den situation, og dem sidder der masser af i de almindelige fængsler.
Det handler om dem, som eksperterne vurderer til at være utilregnelige i gerningsøjeblikket.
Maria Durhuus (S), 2025-12-09:
Tak, og tak for ordet.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, hvor ordføreren har det tal fra – og så må ordføreren undskylde, hvis jeg fejlciterer det – altså at der nu kun er to med tilknytning til det kriminelle miljø, der uretnæssigt skulle have fået en behandlingsdom.
Kan ordføreren her i dag bekræfte, at medlemmerne af rocker- og bandemiljøer ikke længere spekulerer i at kunne få en behandlingsdom, fordi de så er hurtigere ude?
Kan ordføreren bekræfte, at det ikke længere er tilfældet?
For de statistikker er jeg da ekstremt interesseret i at se, og jeg vil også gerne høre ordføreren bekræfte, at der fra Alternativets side er en tanke om, hvordan man så vil selektere i, om rocker- og bandemedlemmer skal have udbetalt førtidspension, når de går ud og de på en eller anden måde får plæderet sig til at få en behandlingsdom på grund af symptomer.
Anders Kronborg (S), 2025-12-09:
Jeg tror, at jeg har behov for at få nogle begreber fuldstændig afklaret.
Nu har Fasar Abrar Raja jo været nævnt her i debatten, og jeg mindes, at han for et års tid siden i byretten blev varetægtsfængslet på en psykiatrisk afdeling frem for et arresthus.
Er den person i ordførerens øjne kriminel eller et offer, som samfundet skal tage særlige hensyn til?
Jeg spørger bare for at få begreberne helt på plads.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Jeg ved ikke, hvilken retsfølelse vi taler om, for jeg tror faktisk, at langt de fleste danskere ikke synes, at der er særlig meget retsfølelse i, at man stiller psykisk syge så dårligt økonomisk.
Men det er jo også derfor, et af ændringsforslagene netop går på, om vi ikke kan sætte det beløb op, de får månedligt, så det modsvarer det, man får, når man er indsat i fængslerne, så de i det mindste ikke er dårligere stillet end dem, der er indsat i et helt almindeligt fængsel.
Kim Valentin (V), 2025-12-09:
Jamen det gør jeg da livligt, for jeg synes faktisk, det er godt at følge med i.
Men det er jo faktisk sådan, at dem, der bliver ramt af det her, er dem, der har fået 6½ år i snit i behandlingsdom.
Der kan man altså nå at lægge virkelig, virkelig mange penge til side, og det er jo ikke rimeligt, at folk, der har begået kriminelle handlinger, kan lægge mange hundrede tusinde kroner til side til bagefter, når de er ude igen.
Det går jo ikke.
Der mangler vi en retsfølelse herhjemme, hvis det er tilfældet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Det første kan jeg i hvert fald klart afvise, og jeg har netop også spurgt ind til det ovre i ministeriet.
Eller så kan man betragte al kriminalitet som alvorlig.
Det handler om trusler mod embedsmænd; det handler om ildspåsættelse, hvor der ikke sker noget; det handler om tyveri osv.
Så nej, jeg kan bestemt ikke bekræfte det, for det er ikke korrekt, og det er derfor, jeg har spurgt ind til det.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Jeg tror igen, i forhold til den første del af ordførerens kommentar her, at det er vigtigt, at man har en tidlig inddragende proces på de her projekter.
I forhold til de statslige arbejdspladser er det jo også sådan – og det har været en del af den aftale, der er lavet – at lige nu er der et arbejde i gang for at få færre statslige arbejdspladser, fordi vi også har set, at der er kommet en højere grad af bureaukrati.
Det bakker jeg og vi rigtig meget op om.
Men der har vi sagt, at det er vigtigt, at det ikke er derude, man fjerner dem, for vi mener også, det er vigtigt, at der er nogle statslige arbejdspladser uden for de store byer.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Jeg synes primært, vi skal forholde os til, at alle fagpersoner siger, at det her lovforslag går i den helt forkerte retning, og det håber jeg I alle sammen har i baghovedet, når I stemmer det igennem
Maria Durhuus (S), 2025-12-09:
Jeg laver ikke nogen standardmistænkeliggørelse.
Jeg har dog arbejdet i feltet i en hel del år, og jeg har set praksis på nærmeste hold.
Men lad nu det ligge.
Jeg har et andet spørgsmål.
Mener ordføreren også, at dem, der er indlagt på psykiatriske hospitaler som værende for syge til at afsone en straf, skal til at samle rawplugs eller musetrapper?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Uh, det var en dejlig mistænkeliggørelse af en stor gruppe psykisk syge mennesker, som jeg selvfølgelig bliver ked af.
Det kan være, at ordføreren har belæg for at sige, at det primære problem med de psykisk syge er, at de faktisk svindler sig til det her.
Så må jeg sige, at ja, det er en misforståelse med de to.
Kim Valentin (V), 2025-12-09:
Tak for det.
Tak til ordføreren, dog ikke for at bibringe noget nyt, for vi har jo taget den her diskussion under førstebehandlingen, og der blev det også sagt til ordføreren, at det ikke gælder alle behandlingsdømte.
Det synes jeg lige vi bliver nødt til at fortælle, altså at det her ikke gælder alle behandlingsdømte.
Det er et spørgsmål om, at vi ensretter reglerne først og fremmest mellem behandlingsdømte og almindelige fængslede, og så gælder det jo for alvorlig kriminalitet.
Så er der en anden ting i det her.
Der er eksempler på, at folk går ud fra behandlingsdomme med mange, mange hundrede tusinde kroner på kontoen, fordi de har fået en ydelse, mens de har været der.
Det er jo fuldstændig urimeligt.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på noget af det, hr. Peter Kofod indledte med omkring den vedvarende energi i landdistrikterne.
Jeg bor til gengæld i en kommune, der indtil for nylig havde en socialdemokratisk borgmester, Mikael Smed.
Jeg har også været til et borgermøde, hvor han så bagefter kunne skrive på sin facebookprofil: Dejligt, at der er så mange mennesker, der interesserer sig for den grønne omstilling.
Det var hans udlægning af det borgermøde, hvor folk sad og følte sig rimelig meget kørt over, fordi man ikke engang ville i dialog med borgerne omkring det her kæmpestore vedvarende energi-anlæg, der skulle sættes op.
Så jeg bliver også provokeret, når det er, at man fra Socialdemokratiets side snakker om større kompensation, lokalt ejerskab og sådan nogle ting.
Altså, det, det handler om her, er, at der er landsbysamfund, som jo bliver ødelagt af de her enorme vedvarende energi-anlæg, der bliver sat op lige ved siden af de her små landsbysamfund.
Hvordan tror ordføreren at f.eks. en lille børnehave eller en lille skole i en landsby vil kunne komme til at overleve i fremtiden, hvis der er de her store energianlæg, der ligger lige ved siden af?
Jeg gætter på, at der ikke er børnefamilier, der vil flytte til sådan et område i fremtiden.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Men det er måske lidt mere, sådan som landbruget var i gamle dage, altså med lugten af gylle og fluer.
Men det landbrug, vi ser i dag, er jo en industri.
Det er udsigten til, at det husmandssted, man måske boede ved siden af, lige pludselig bliver til en svinestald, der producerer 40.000-50.000 slagtesvin om året og i øvrigt forsyner de små veje med tung trafik på grund af foder, svin osv. osv.
Hvad er svaret til de naboer til de her kæmpestore anlæg?
Er det bare, at det må de leve med?
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Jeg kan sige så meget, som at jeg egentlig ikke møder så mange, der spørger ind til det.
Jeg tror, mange af de mennesker, som jeg møder, og som har valgt at bosætte sig på landet, samtidig også er indforstået med, at der måske kan være dage, hvor det lugter lidt af gylle, eller hvor der for den sags skyld er flere fluer end normalt.
Men sammenlignet med, hvordan der måske kan være både lugtgener og støjgener, når man bor i en storby, så må jeg sige, at mange af de mennesker, som jeg taler med, siger, at de så trods alt vælger måske at have flere fluer, eller at det lugter lidt af gylle nogle dage om året, frem for at bo i en storby.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Hvad siger fru Anni Matthiesen til de landboer, der siger, at de store svinefabrikker ødelægger livet på landet på grund af lugtgener, tung trafik, døde fjorde, ammoniakforurening, der giver dårlige åndedræt osv.?
Hvad er svaret til den del af befolkningen?
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Jamen jeg synes da, det lyder spændende, hvis hr. Peter Kofod nu har fundet ud af, hvordan man gør det i England.
Jeg går ud fra, at ordføreren så også får stillet spørgsmål om det til klima-, energi- og forsyningsministeren og får nogle svar på den del.
Jeg kan sige så meget, at vi i hvert fald har valgt at stille rigtig mange spørgsmål, og vi har også valgt at komme med nogle oplæg nogle steder, hvor man siger, at her kan vi måske grave noget mere ned, end der er lagt op til.
Peter Kofod (DF), 2025-12-09:
Jeg kan forstå, at man kan grave dem ned i England, og det er jo ikke et helt andet system.
Det er et land, der ligner os ret meget på mange træk, og i England kan det godt lade sig gøre.
Det giver jo en hel del mennesker, inklusive mig selv, følelsen af, at det her i virkeligheden handler om prisen, og at det ikke handler om, at man nødvendigvis vil os det bedste.
Det er nemmere at sætte nogle master op og trampe os over tæerne, end det er rent faktisk at grave dem ned.
Det synes jeg at man skal gøre noget ved, for danskerne skal da ikke kigge på det her på grund af den grønne omstilling.
Igen vil jeg sige, at det her jo er en dummebøde for, at vi har valgt verdens dårligste energipolitik.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Jeg må være ærlig og indrømme, at jeg ikke har siddet og drukket kaffe med hr. Peter Kofod, så han er ikke en af de borgere, der har inviteret mig til en snak.
Men jeg kan da sige så meget, at både Christoffer Melson fra Venstre og jeg har siddet og drukket kaffe med en del borgere, primært i Vejle-Kolding-området, som har rakt ud til os.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at de oplysninger, vi har fået, er, at det simpelt hen ikke er muligt at grave de her store ledninger ned.
Det er bl.a. noget af det, vi har spurgt ind til, fordi det lidt bliver betragtet som en form for motorvej for elforsyningen.
Peter Kofod (DF), 2025-12-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne samle op, hvor fru Susie Jessen slap, med de her elledninger, som nu kommer til at løbe over store dele af landet.
Ordføreren sagde, at hun gerne vil lytte til naboerne.
Jeg er en af naboerne, for de skal løbe lige ved siden af mig, og det er virkelig bare ikke mit indtryk, at der er nogen, hverken mig selv eller nogen i vores lokalområde eller andre steder, kan jeg jo så se på Facebook, der synes, at det her en særlig god idé eller en god proces, som man har følt sig inddraget i, eller generelt er glade for det projekt.
Hvad vil Venstre gøre for at betrygge alle os, de mange tusinde naboer, som skal finde os i det her?
Hvad vil Venstre gøre for at betrygge os?
Ordføreren nævner, at hun har stillet nogle spørgsmål til ministeren, men hvad er næste skridt?
Vi ønsker ikke, at man skal se på dem.
Vi ønsker, at en større del af elinfrastrukturen ikke skal være synlig og kunne ses med det blotte øje, for det er der en masse gener forbundet med.
Der er også en gene forbundet med at grave det ned, bl.a. prisen, men det synes jeg faktisk man skylder landdistrikterne et svar på.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Altså, jeg må være helt ærlig og sige, at med den strukturændring, som vi jo alle sammen nok kan se at danske landbrug er i gang med, tror jeg ikke, at vi kommer tilbage til Morten Korch og de helt, helt små enheder.
Men jeg synes stadig væk, det er vigtigt at holde fast i, at der simpelt hen er nogle ting, som man jo også som landmand skal overholde af regler.
Det gælder også i forhold til gener for naboer.
Dem har vi også selv, men det affinder vi os med.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Nu har vi helt konkret en meget stor svineproducent på Sjælland, der hedder Tybjerggaard.
De har over 35 staldanlæg rundtomkring på Sjælland og bl.a. også i Lundby i Vordingborg Kommune, og jeg tænker bare, at det jo også er en udvikling inden for landbruget, at det ikke er én bondemand pr. stald.
På Sjælland er der én mand, altså én familievirksomhed – jeg tror næsten, han er, hvis ikke den største, så en af de største soholdere i hele Danmark – som ejer 35-40 stalde og bor langt væk fra den stald, der eventuelt belaster et lokalområde.
Jeg har været ude til et lokalområde, der er blevet ramt af sådan en kæmpestald to gange.
Så vidt jeg ved, har han en brugt et hul i lovgivningen, en matrikelfinte, for at kunne få lov til at forurene mere.
Provokerer det slet ikke fru Susie Jessen?
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Jeg bor nede i en landsby, der hedder Køng, hvor en mand har en stor mælkeproduktion, faktisk en af Sjællands allerstørste mælkeproduktioner, nede ved Sallerup.
Når han producerer sin mælk, udleder han 0,88 kg CO 2 pr. liter mælk.
Hvorfor i alverden skal vi gøre livet svært for en mand som ham, der producerer så godt, som han gør?
Jeg er stolt af vores danske landbrug, og jeg har ikke noget imod at hænge bag traktoren, når jeg er på vej til arbejde.
Jeg møder kl. 5.00 eller kl. 6.00, når jeg går tur med hunden.
Det er en del af det der med at bo på landet, og det har jeg faktisk ingen problemer med.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Jeg ved ikke, om det er en strategi, der skal til.
Jeg tror egentlig tværtimod, vi alle sammen skal være bevidste om, om der i landdistrikterne er steder, hvor vi faktisk kan skrue lidt hårdere i forhold til at gøre det mere attraktivt at flytte derud, og det er noget af det, som jeg for den sags skyld rigtig gerne vil tage del i.
Vi har jo også haft høringer osv. i udvalget.
Jeg kan da godt afsløre, at der i starten af det her år bl.a. var en høring om bedre lånemuligheder i landdistrikterne, som jeg var med til at skabe, og at det jo også er noget af det, som jeg har samlet sammen og givet videre til både vores landdistriktsminister og vores erhvervsminister, så vi nu forhåbentlig også får sat bedre gang i mulighederne for at kunne tage lån i yderområderne.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Jeg er egentlig også langt hen ad vejen enig i den analyse, som fru Susie Jessen og Danmarksdemokraterne fremlægger i dag, hvor de i øvrigt har fremlagt det med, at hvis vi pludselig reducerer landdistrikterne til sådan et forsyningsområde til byerne, er det problematisk.
Det synes jeg også er problematisk, og jeg kan godt forstå kritikken af jernmarker, eller hvad vi nu skal kalde dem.
Det, jeg så bare ikke forstår, er, hvorfor man så synes, det er i orden, at der finder den samme centralisering sted inden for landbruget.
Altså, det er jo, tænker jeg, en lige så stor gene at blive nabo til en kæmpe dyrefabrik, som det er at blive nabo til en solcellepark.
Jeg synes, at begge ting er problematiske for lokalsamfundene, og der forstår jeg bare ikke, at man egentlig ikke har den samme analyse og bekymring i forhold til landbruget.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Vi har jo lige været med i en havvindsaftale, også sammen med regeringen, fordi vi synes, de her kæmpestore vindmøller hører til ude på havet.
Det er det første.
Så lytter vi jo også til en af vores forskere, som hedder Brian Vad Mathiesen.
Han er forsker i energiplanlægning, og han mener, at vi kan få rigtig meget grøn energi sat op på tagfladerne, hvis det er, at man får en undersøgelse af, hvor meget tagfladerne egentlig kan bære.
Så det skal vi gøre meget nemmere.
Så er der havnearealerne, vores produktionshavne.
Så der er mange alternativer til at plastre landdistrikterne og landbrugsjord til med solceller.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Det var måske lidt her til sidst, at fru Susie Jessen kom ind på det, jeg egentlig ventede et svar på.
Altså, hvad er det, man vil i stedet for?
For jeg går ikke ud fra, at man går ind for, at vi skal importere mere russisk gas.
Hvad er alternativet?