runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-03-16:
Tak for det.
Venstres ordfører på det her lovforslag kunne desværre ikke være i salen i dag, så jeg har lovet at læse ordførertalen op.
Derudover skal jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de føler sig fuldt ud dækket af Venstres ordførertale i dag.
Det er jo gået lige omkring 2 år siden det famøse pressemøde – skal vi kalde det det – i Statsministeriet, hvor regeringen lukkede Danmark ned for første gang.
Det har været 2 år hårde år for alle danskere, men der er ingen tvivl om, at særlig vores børn og unge har været ramt af coronanedlukningerne.
Man siger, at 2 år er sådan et fingerknips for ældre, men en evighed for børn og unge, og det er i jo situationen her nok meget præcist beskrevet.
Skolerne, fritidstilbuddene, de sociale aktiviteter har været lukket ned, og i lange perioder har de unge skullet leve med usikkerheden om, hvornår de kunne se venner, klassekammerater, lærere og mange andre igen.
De 2 hårde år har selvfølgelig sat sine spor hos danske børn og unge, som desværre mistrives som aldrig før; det er i hvert fald, hvad Børns Vilkår, BørneTelefonen og Sundhedsstyrelsen og andre ud fra undersøgelser fortæller os.
Vores børn og unge har i den grad brug for at vende tilbage til en fast og tryg hverdag og at kunne sige endegyldigt farvel til pandemi og restriktioner, herunder også til omlagte skemaer og erstatningstimer.
Derfor er det her lovforslag en naturlig konsekvens af de sidste 2 års, skal vi kalde det kaos, for med udløbet af særloven ved årsskiftet, ja, så er onlineundervisning og aflyste timer nu igen omfattet af de almindelige regler om, at der så skal afholdes en til en-erstatningstimer for den aflyste eller onlineafholdte undervisning.
Men det er i virkeligheden nok det sidste, vores børn og unge har brug for lige nu, og tilsvarende så er hele uddannelsessektoren også træt, kunne vi kalde det, efter 2 år, hvor alle har løbet rigtig, rigtig hurtigt.
Derfor er der også mest af alt brug for ekstraundervisning i aftentimer, i weekender, i forårets helligdagsferier og andet.
Det ville være alt andet end positivt, ja, vel nærmest en lang coronaeftersidning, kunne man kalde det, hvis alle de aflyste timer en til en skulle være gennemført aften og weekender.
Så derfor bakker Venstre også op om L 144.
For Venstre handler det primært om vores børns trivsel.
Det er det her lovforslag, der bygger på en bred politisk aftale med alle Folketingets partier, med til at sikre.
Det siger sig selv, at forslaget også gavner kommuner og skoler samt lærere og forældre, der også har brug for at vende tilbage til en almindelig hverdag og se fremad.
Vi håber og regner med, at landets dygtige grundskolelærere indhenter, hvad der indhentes kan, her i foråret, og at man samtidig fra skolernes side prioriterer, at afgangselever får tilstrækkelig med undervisning mod slutningen af deres skolegang.
Der er jo, som de fleste jo ved, tale om en helt ekstraordinær situation.
På den baggrund kan Venstre støtte forslaget.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2022-03-16:
Tak for det.
Vi har jo i de sidste par år været samlet mange gange for at diskutere forskellige ting på skoleområdet, der relaterer sig til den pandemi og den meget usædvanlige situation, vi har stået i.
I dag tror jeg, at vi hverken får brug for de store armbevægelser eller de store diskussioner eller noget andet.
Til gengæld er det, vi vil ændre med det her lovforslag, ekstremt vigtigt for sektoren.
Man kan sige, at vi i et bredt fællesskab har taget den udfordring op, samtidig med at vi har stået i den meget vanskelige situation med covid-19, og at vi med stor inddragelse af sektoren har fundet en løsning, og jeg vil være glad for, at vi også kan fastholde den kadence i samarbejdet, når vi forhåbentlig ser, at pandemien klinger af.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Det er jo bl.a. et eksempel på, at det nok er meget godt, at vi har forskellige regler til at sikre miljøvurderinger også af VE-projekter, hvilket jo så igen er lidt paradoksalt at spørgeren bringer op, for spørgeren vil jo, som det lyder, have Omøprojektet igennem uanset hvad.
Jeg vil også meget gerne have Omøprojektet igennem, men selvfølgelig ikke, hvis det betyder, at vi kører over for rødt lys i forhold til nogle EU-regler, som jo er til for at sikre biodiversiteten.
Jeg tror altså, det er nødvendigt, at vi med den meget store udbygning af energiproduktionen fra havvind, vi har brug for i de kommende år, finder en løsning, hvor vi også tager hensyn til fugle og også tager hensyn til biodiversitet generelt.
Ellers risikerer vi altså at komme til at gøre meget stor skade.
Så det skal være en balancegang, og vi skal selvfølgelig følge den gældende lovgivning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Jeg lytter sådan set til alle, også til grønne organisationer, men lige i forhold til Omøprojektet synes jeg, at man mangler at finde den rette balance, så det kan realiseres.
Men der var egentlig et andet aspekt, jeg ville høre om, for nu åbnes der op for, at vi kan få solcelleanlæg på havet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om vi har undersøgt det godt nok.
Altså, hvad kan de negative konsekvent være af det?
Jeg synes, jeg har lidt svært ved at vurdere ud fra lovforslaget, om det er belyst godt nok.
Synes ministeren, at det er belyst godt nok?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Nej, altså, der foreligger ikke nogen endelig afgørelse endnu.
Det er jo en myndighedsafgørelse.
Det er klart, at det i høj grad handler om EU-lovgivning, men jeg synes nu ikke, at hr. Søren Egge Rasmussen er helt retfærdig, hvis han fremstiller det, som om det afhænger af EU og nogle ministre.
For det første er der ikke nogen ministre inde over den beslutning, og for det andet er der faktisk så til gengæld mange andre kritiske røster også fra interessenter, som jeg tænker at ordføreren egentlig normalt lytter til, nemlig naturfredningsforeninger og Dansk Ornitologisk Forening og andre, som er meget bekymrede for, at vi går på kompromis med naturbeskyttelsen.
Personligt har jeg den holdning, at vi nok bliver nødt til at finde en lidt bedre balance end den, der er til stede lige nu, mellem VE-lovgivningen og naturbeskyttelseslovgivningen fra EU's side, al den stund at jeg tror på, at en større grad af sameksistens faktisk er muligt, og at man godt kan lave VE-projekter, så det faktisk endda nogle steder kan være med til at fremme biodiversiteten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Jeg er sådan set enig med ministeren i, når vi nu skal ind på den der folkelige opbakning, at alle kilder skal i spil med hensyn til udbygning af den vedvarende energi.
Og jeg står ved, at vi har en politisk aftale, som der jo refereres klart til.
Men vi står jo også i en aktuel situation, hvor vi skal udfase den importerede gas og vi kigger ind i, at vi af flere årsager har brug for mere vedvarende energi, og at vi derfor har brug for mest muligt og måske skal revurdere nogle ting.
Jeg synes jo, det er interessant, når man f.eks. på Hanstholm Havn kan komme frem til at sætte nogle møller op, som der er opbakning til.
Jeg noterer mig også, at mølleprojektet ved Omø jo sådan set ikke har, hvad skal man sige, mødt veto fra nogen kommuner, og at man sådan set er meget langt med det projekt.
Jeg har ikke hørt det allersidste nye, men det virker, som om det egentlig er der, hvor det er EU og nogle ministre, som ikke kan komme helt i mål med at fremme det projekt.
Er der noget nyt om, at vi kunne komme frem til, at Omøvindmølleprojektet blev en realitet?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Tak for det.
Lad mig indledningsvis starte med at takke ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Og mens statslige havvindmølleudbud kan og skal udgøre en af de primære kilder til den grønne strøm, har vi brug for alle gode bidrag, også fra private, der på eget initiativ ønsker at etablere kystnære havvindmøller i de danske farvande.
Derfor tager vi i dag et vigtigt skridt mod at fremtidssikre åben dør-ordningen for vedvarende energi-anlæg på havet, der er etableret uden udbud.
Med lovforslaget om justering af åben dør-ordningen holder vi døren åben for mindre kystnære projekter, der kan samle lokal opbakning.
Lovforslaget sigter mod at styrke den kommunale opbakning til mindre kystnære vedvarende energi-anlæg, understøtte en effektiv statslig planlægning i forhold til havarealet og sikre teknologineutralitet for VE-anlæg på havet, så også nye teknologier kan testes og etableres under ordningen.
Folkelig opbakning til den grønne omstilling er altafgørende.
Den grønne omstilling kræver samtidig, at alle kilder til VE skal i spil, men omstillingen skal ske med respekt for lokalmiljøer og naboer.
Derfor indfører vi med lovforslaget en kommunal vetoret for kommuner med en kystlinje op til 15 km fra et åben dør-projekt.
Vetoretten sigter mod at anspore til en tidligere dialog mellem opstillere og lokalsamfund, således at projekter kan tilpasses og opnå større lokal accept.
Med justeringen af åben dør-ordningen skaber vi desuden klarere regler for markedet med præciseringen af, hvornår staten kan afvise projekter af planmæssige og samfundsmæssige hensyn, ligesom vi indfører en afstandsbegrænsning, så projekter fremover etableres inden for 15 km fra kysten.
Afstandsbegrænsningen betyder samtidig, at vi kan ophæve relevante statslige arealreservationer, der i dag medfører en begrænsning af ordningen, og som risikerer at bremse kystnære havvindmølleprojekter med lokal opbakning.
Teknologiudviklingen inden for grøn energi går i disse år utrolig hurtigt, og markedsaktørerne har derfor udtrykt et stort ønske om at kunne etablere og teste nye teknologier via ordningen.
Det har vi lyttet til, og vi gør nu det med lovforslaget, at ordningen bliver teknologineutral, så man for fremtiden f.eks. også vil kunne etablere flydende solcelleanlæg på havet via ordningen.
På den måde fremtidssikres ordningen, og vi sikrer, at den kan være med til at understøtte fremtidige teknologiudviklinger til gavn for den grønne omstilling i Danmark og globalt.
Jeg vil afslutningsvis gerne takke for interessen for lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen af forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-16:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter også lovforslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-16:
De tidligere ordførere har gjort rede for indholdet af lovforslaget, som vi støtter.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-03-16:
Som det er fremgået af tidligere ordførertaler, er formålet med lovforslaget her at håndtere de problemer, der desværre også i det her skoleår har ramt landets uddannelsesinstitutioner på grund af coronaen.
Smitteniveauet og dermed også fraværet har jo i perioder, ikke mindst i januar-februar i år, været så tårnhøjt, at det ikke har kunnet undgås, at der måtte aflyses et stort antal undervisningstimer.
Det har skabt problemer med at leve op til de timetal, der er fastsat i lovgivningen, i et omfang, så det reelt ikke har været muligt at erstatte dem.
Derfor er det i al sin enkelhed – og jeg kan måske sige det næsten lige så kort, som jeg kan forstå Danmarks Lærerforening har gjort det – en bunden opgave for os at justere lovgivningen, sådan at vi ikke kræver, at der skal lægges en stor byrde af ekstra undervisning på eleverne her resten af året.
Så Enhedslisten kan tilslutte sig lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-03-16:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti kan også støtte lovforslaget, og jeg skal ikke gentage, hvad mine gode kolleger har sagt om selve lovforslaget, men egentlig alene sige noget om, hvordan det er kommet i stand, nemlig at det er Skolelederforeningen og Danmarks Lærerforening, som har rettet henvendelse til os, hvilket er udtryk for det gode samarbejde, der er etableret mellem ministeriet, forligspartikredsen og de relevante parter.
Ministeren har jo en stor ære for at have etableret samarbejdet Sammen om skolen, som i stort og småt faktisk viser sig at have rigtig gode effekter på arbejdet i Folketinget – ikke bare på det her lovforslag, men generelt.
Jeg tror, det er godt for folkeskolen, jeg tror, det er godt for børnene, jeg tror, det er godt for lærerne, jeg tror, det er godt for eleverne, og det er i særdeleshed godt for os her i Folketinget, at vi nu samarbejder med skolens parter, og at de samarbejder med os, i stedet for at vi i mange år har ligget i krig.
Jeg har sagt det før, men jeg synes faktisk, at vi skal blive ved med at minde hinanden om, at det, der er sket, er en god ting.
Det er godt for lovgivningsarbejdet.
Det bliver bedre.
De får ikke altid ret.
De får ikke indflydelse på alt, men de har indflydelse, og det viser det her lovforslag at de har.
Jeg håber selvfølgelig, at det fortsætter i de kommende år, men meget er ofte afhængigt af enkeltpersoner.
Men når enkeltpersoner trækker på samme hammel, er det, at man pludselig får det gode samarbejdsklima, og jeg vil egentlig bare rose ministeren for det.
Det har ministeren stor ære i, og jeg har drømt om i mange år, at vi kunne have det her samarbejde.
Vi kan se, at i de lande, hvor interessenterne samarbejder med politikerne, har man også et velfungerende skolevæsen.
Det er simpelt hen så afgørende.
Jeg kan måske slutte af med en lille fortælling om en rumænsk delegation, der var taget til Danmark.
Sammen med hr. Stén Knuth mødtes vi med delegationen, fordi de jo var interesserede i at høre lidt om folkeskolen og reformerne.
Jeg forsøgte at fortælle forholdsvis neutralt og objektivt, hvad jeg syntes om det, både godt og skidt, men en af de ting, jeg sagde til dem var vigtigt, var, at de involverede lærerne og skolens parter, for den store fejl, vi har begået tidligere, var, at vi pludselig kom på kant med dem, og det er aldrig godt.
Så hvorfor fortæller jeg egentlig det?
Det er jo bare et lille lovforslag, men jeg synes, det er vigtigt, at vi minder hinanden om, at det er et samarbejdende folkestyre, ikke kun her, men uden for Folketinget.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2022-03-16:
Tak for det.
Jeg tager ordet nu igen, fordi jeg synes, vi er nødt til at have et svar fra udlændingeministeren på, hvorfor regeringen ikke vil bakke op om den alternative finansiering, vi foreslår fra Enhedslisten, SF og Radikale Venstres side.
Det er en finansiering, som betyder, at verdens fattige ikke skal betale for verdens flygtninge, og jeg synes ærlig talt, at ministeren må komme herop på talerstolen og forklare, hvorfor regeringen står så fast på, at det skal være sådan, at de mennesker i verden, som er allermest fattige, skal finansiere de mennesker, som har det allersværest lige nu på grund af Putins krig.
Jeg synes ærlig talt godt, regeringen kan komme herop og stå på mål for, hvorfor man ikke vil lave en alternativ finansiering.
Pause Pause (Pause), 2022-03-16:
Mødet er udsat.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-16:
Ja, det var faktisk præcis, fordi både fru Lotte Rod, men også andre ordførere har bragt op over for mig i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, at der var en problematik.
Derfor tænkte jeg bare, at nu ville jeg også på sådan en bindende måde give tilsagn om, at vi ville imødekomme jer i forhold til de indvendinger, der har været.
Men, altså, det var bare for også herfra at have sagt, at det er hensigten, at vi får løst den problemstilling i forbindelse med det her lovforslag.
Lotte Rod (RV), 2022-03-16:
Jeg vil bare gerne kort sige tak for bemærkningerne om de frie skoler og privatskolerne, for selvfølgelig skal vi ikke til at pille i og regulere, hvor mange undervisningstimer de skal have, og derfor synes jeg bare, at det er godt, at ministeren selv siger det her.
Jeg opfatter det også sådan, at det er vi selvfølgelig i gang med at få fikset, og derfor sagde jeg heller ikke noget om det i min tale.
Så bare tak, fordi ministeren tilkendegiver det så tydeligt.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-16:
Det vil jo være op til den enkelte skole, hvordan man indretter det.
Jeg synes, det er ganske naturligt.
Vi var imod, at man lavede den ret massive nedlukning.
Vi stemte sådan set også imod den nødlov, der i efteråret gjorde det muligt at lukke skoler, hvilket man så desværre også gjorde igen.
Der har været rigtig mange ting ved den her coronahåndtering, der har været fuldstændig ude af proportioner.
Man har holdt børnene hjemme fra skole, hvor det overhovedet ikke har været nødvendigt.
Nu står de her børn så med et ret stort efterslæb, også med hensyn til undervisning.
Lotte Rod (RV), 2022-03-16:
Forestiller Nye Borgerlige sig så, at det skal være i weekenderne eller i forlængelse af skoledagen, eller hvad tænker Nye Borgerlige?
Mette Thiesen (NB), 2022-03-16:
I løbet af foråret.
Lotte Rod (RV), 2022-03-16:
Jeg får bare lyst til at spørge Nye Borgerlige: Hvornår skal eleverne have den ekstra undervisning?
Mette Thiesen (NB), 2022-03-16:
Vi mener grundlæggende, at vi efter den her coronaperiode har set en ret massiv mistrivsel, fordi børnene i alt for høj grad har været hjemsendt.
Vi ser et kæmpe trivselsmæssigt efterslæb, men vi ser faktisk også et fagligt efterslæb.
Og jeg synes, det er ganske naturligt, at de børn, der har misset noget undervisning, enten fordi lærerne har været syge, eller fordi man har lukket ned – fuldstændig ude af proportioner i forhold til det, der var – sådan set også har krav på at få den undervisning, som de har misset.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-03-16:
Mange tak.
Med dette forslag gør vi det jo altså muligt at lagre CO 2 i undergrunden, i første omgang i mindre skala.
Vi har i Danmark i Nordsøen en egnet undergrund, og det er for mig helt naturligt, at vi, der har pumpet olie op og brændt den af og sendt CO 2 ud i atmosfæren, er med til at hjælpe med lagringen.
Det kan på ingen måde stå alene, men det er en komponent, der også skal med.
Anne Paulin (S), 2022-03-16:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, er med til at sikre, at vi kommer videre med vores store ambitioner inden for CO 2 -fangst og -lagring i Danmark.
Med lovforslaget gives der bedre muligheder for, at vi kan forske og lave forsknings- og udviklingsprojekter inden for CCS, og derudover giver forslaget også mulighed for, at staten kan gå ind og være med på de her store tilladelser, som der forhåbentlig kommer ude i Nordsøen til CCS, til lagring af CO 2 , og at vi dermed kan sikre, at staten også kan få andel i de forhåbentlig store perspektiver, som der er i, at det her også kan blive en rigtig god forretning for Danmark.
Så alt i alt er det et rigtig godt forslag, som Socialdemokratiet støtter.
Jeppe Bruus (S), 2022-03-16:
Det er helt fair, at vi holder det til det her, så vi ikke breder det for meget ud –
beklager.
Det er ikke for at afspore det fine spørgsmål og den gode debat.
Nu kigger Skatterådet på det, og så må vi vende tilbage til det, afhængigt af hvad der kommer ud af det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-16:
Jeg er helt enig i, at man bør kigge bredere på det og bl.a. sænke afgiften midlertidigt på benzin og diesel – det var også en god idé.
Men nu er det ligesom lidt noget andet, jeg har fokuseret på i spørgsmålet, for netop ikke at brede det for meget ud, for så bliver det sværere at få en konklusion på det.
Jeg vil egentlig bare høre ministeren: Hvad nu hvis Skatterådet ikke vælger at sætte kørselsfradraget op?
Så har de drøftet det og altså fundet frem til, at de ikke vil det.
Så hvad nu hvis man i Skatterådet vælger ikke at hæve fradraget – hvad vil ministeren så gøre?
Jeppe Bruus (S), 2022-03-16:
Arh, altså, Skatterådet kigger jo på det her, og det gør de så en gang om året.
Det er sådan set ikke bare et enkelt regnestykke.
Nu gør de det så ekstraordinært på deres eget initiativ – det har jeg da grund til at være glad for, og det tænker jeg vi alle sammen har.
Så vil det være mærkeligt, synes jeg, at sige til dem, at de i øvrigt skal kigge på det; altså, de kigger jo på det af egen drift.
Jeg tror også, at vi skal passe lidt på her.
Hvis vi nu kigger på befordringsfradraget alene som den eneste knap, der kan skrues på, i forhold til den udvikling, der er i gang i dansk økonomi, så tror jeg vi stirrer os lidt blinde på det.
Vi kigger jo på udviklingen hver dag hele tiden på en lang række parametre, for det er en voldsom udvikling, der er i gang i de her uger, som påvirker mange danskeres økonomi, og derfor holder vi selvfølgelig nøje øje med, hvordan det går.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-16:
Men i stedet for bare at sige, at det er godt, at Skatterådet kigger på det, så kunne skatteministeren jo sige til Skatterådet, at det skal fastsætte en ny sats.
For det er jo rigtigt, at Skatterådet i den bedste tro og bedste mening har fastsat en sats sidste november – tror jeg det var – ud fra det, rådet troede kunne være prisen, men nu er der bare sket noget nyt: Der er kommet krig i Europa, og priserne er steget voldsomt.
Det er klart, at det er der ikke nogen der har kunnet tage højde for dengang, så derfor er det oplagt, at vi siger til Skatterådet: Fastsæt en ny sats, der er mere realistisk, så danskerne kan blive kompenseret for de her høje priser – i hvert fald dem, der pendler.
Så kan man snakke om, om afgiften også skulle sættes ned, men det er jo så en anden diskussion.
Nu er det jo kørselsfradraget, vi har fokus på her.
Men hvorfor ikke bare sige, at Skatterådet skal fastsætte en ny sats?
Hvorfor sige, at det er okay, at rådet drøfter det?
Altså, det er jo lidt tomt at sige, at man er glad for, at de bare snakker om det, når skatteministeren bare kan sige, at rådet skal fastsætte en ny sats.
Jeppe Bruus (S), 2022-03-16:
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at man spørger: Hvorfor afvikler vi ikke bare Skatterådets kompetence i den forbindelse og skrider ind og gør det selv?
Det er jeg sådan set glad for, og jeg synes, det er positivt, at der faktisk er en reaktion.
Når Skatterådet en gang om året fastsætter godtgørelsen og fradraget, gør de det jo ud fra, hvordan priserne har været, og det vil sige, at man i den pris, der blev fastsat i november, tror jeg det var, har taget højde for nogle af de prisstigninger, der har været.
Det er klart, at i de her dage og uger ser vi jo desværre på grund af den ulykkelige situation i Ukraine nogle voldsomme prisstigninger og også nogle udsving.
Derfor er jeg glad for, at Skatterådet kigger på det, og når nu de gør det, synes jeg jo, det er godt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-16:
Jeg hører jo skatteministeren sige, at man tager det alvorligt, at man holder øje med det, og at man tager det seriøst, men i forhold til at handle kom der et lidt begrænset svar.
Som jeg hørte det, ville man egentlig bare skubbe det over til Skatterådet og ikke selv gøre noget.
Det er fint nok, at Skatterådet gør det en gang om året, men nu har vi jo en helt ekstraordinær situation, hvor priserne stiger voldsomt.
Vi har været helt oppe at runde 17 kr. pr. l.
Det er rigtigt nok, at priserne er faldet lidt igen, men hvorfor tager skatteministeren ikke selv beføjelsen tilbage og siger, at Skatterådet nu fastsætter en ny sats?
Der er jo virkelig mange danskere derude, som oplever en kæmpe prisstigning nu.
Deres økonomi skrumper, og måske kan det ikke i lige så høj grad som normalt betale sig at pendle fra og til arbejde, hvilket jeg er enig i er vigtigt at man kan.
Hvorfor ikke give dem den sikkerhed i dag, at man siger: Ved I hvad, vi genbesøger det; vi laver et højere kørselsfradrag nu i den her ekstraordinære situation?
De kan ikke engang tage beslutningen, de skal først drøfte det.
Hvorfor gør vi det ikke bare, minister?