Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-15:
Tak for ordet, formand, og tak til Radikale Venstre for beslutningsforslaget.
Jeg har også været lidt i gemmerne og fundet ud af, at SF fremsatte et næsten tilsvarende beslutningsforslag for 20 år siden.
Det viser jo, at det er en debat, vi har haft i noget tid, men hvor der desværre er sket meget lidt.
Det gør den ikke mindre aktuel.
Det gør den i min optik faktisk mere aktuel, at vi endelig kommer i gang.
Vi ved rigtig meget om, hvad skolemad gør, og der er blevet talt lidt om høringer heroppefra i forhold til at samle mere viden.
Mere viden er jo altid godt, men jeg vil sige, at det jo ikke er et område, hvor vi mangler viden om, hvad der sker, når man indfører skolemad i skolerne.
Det er godt for læringen, det er godt for trivslen, og det styrker sundheden.
Det kan også styrke fællesskabet på skolen, at man sidder sammen og spiser, og at man måske har et mobilfrit rum mere, hvor man faktisk er fælles om noget.
Det øger også ligheden, fordi folk uanset baggrund, og om de har en madpakke i tasken, faktisk får det samme at spise og får mulighed for at få den samme energi til resten af dagen.
Alt det synes vi i SF er vigtigt, og vi synes, det er meget tydeligt, at skolemad løser rigtig mange af de problemer, vi har i folkeskolen, ikke fuldkommen, men det er i hvert fald et bidrag til det.
Der er lige nu en god tendens i forhold til skolepolitikken herinde, hvor vi siger, at vi skal blande os mindre i indholdet af hverdagen og fokusere mere på rammerne for, at man kan lykkes derude.
Vi skal fokusere på, at rammerne økonomisk, fysisk, men også dem omkring maden er til stede.
Og det synes jeg er en god tendens, men jeg synes, det er ærgerligt, at den ikke er slået helt igennem på skolemad, for det er en af de afgørende rammer for, at alle de andre investeringer, vi laver i folkeskolen, også lykkes, i forhold til at man faktisk får noget ud af de sidste timer.
Så er der en debat om, om det her er noget, man kan gøre i kommunerne, eller noget, man skal gøre i kommunerne.
Når man snakker med kommunerne lige nu, er det min oplevelse, at de er i gang med at spare på alt det, de kan gøre, altså at man har en presset økonomi, hvor det, man lever op til, er det, man skal gøre og er forpligtet til lovgivningsmæssigt.
Så kan man jo godt sige, at kommunerne har friheden til at vælge at prioritere alle mulige ting, men spørgsmålet er, om de har mulighederne for at udnytte de friheder, for hvis ikke økonomien er til det, har man jo ikke muligheden.
Derfor handler det her jo også i sidste ende om finansiering.
I SF er vi meget åbne over for at drøfte beslutningsforslaget og en finansiering til om ikke at rulle det ud fuldkommen over hele landet fra den ene dag til den anden så i hvert fald at komme i gang på nogle flere skoler.
Nu blev der efterspurgt finansieringsforslag tidligere.
Jeg har i hvert fald et par stykker, men jeg vil nævne, at man kunne gennemføre den lagerbeskatning på ejendomsselskaber, som blev besluttet i sidste periode, men som den nye regering har fjernet.
Det er en lagerbeskatning, som for mig at se er et klart hul i beskatningen for nogle ejendomsspekulanter, og som vil give statskassen 1 mia. kr.
Det er i hvert fald en oplagt mulighed for at starte.
Men jeg synes nu, hvis debatten skal tilbage til at handle om det, den egentlig er sat til, altså skolemad, at det er et entydigt godt forslag.
Jeg hører, at alle deler ambitionen, og så er det jo om at finde et fælles forslag til at komme i gang og i hvert fald få startet på en ordning.
Tak for ordet.