Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Tak for det.
Forslaget her fra Alternativet handler om, at vi indfører det, man kalder en trivselsøkonomisk redegørelse, som skal udgives samtidig med eller indgå i den økonomiske redegørelse, som regeringen udgiver to gange om året, og som ligesom, om man så må sige, giver nogle nøgleindikatorer for, hvordan økonomien udvikler sig.
Jeg synes grundlæggende, at det er en god idé, som er meget i tråd med den kritik, der gennem de seneste 10 år har været rejst af det samlede økonomiske rammeværk.
For det har nogle blinde vinkler, som gør, at det grundlag, vi træffer beslutninger på, og som ministerierne tilrettelægger den økonomiske politik på, ikke er i tråd med de erkendelser, der er kommet de seneste år, af, hvordan både natur og klima, men også en række andre ting, om man så må sige, i meget høj grad spiller ind i rammerne for, hvordan økonomien vil udvikle sig, også i årene, der kommer.
Slår man op i den økonomiske redegørelses tabel 1, som ligesom er hovedtabellen, fremgår bnp af den, altså den samlede værditilvækst i samfundet.
Det er inflation, beskæftigelse og huspriser.
Det er finanseffekter osv. osv.
Men det er bare også en række af nøgletal med store mangler, fordi der som sagt er blinde vinkler.
Lad os sige, at bnp er øget, men vi samtidig langsigtet har skadet økonomien.
Det kan være ved at udtømme forskellige former for naturressourcer.
Det kunne være fiskebestande, og det kunne også være naturressourcer som olie eller andre ting, som vi jo så synes skal blive i jorden, men det er bare for at nævne det eksempel også.
Derfor har vi brug for at få et bredere rammeværk for at træffe vores økonomiske beslutninger og for, at det rammeværk også direkte inkorporeres i de regnemodeller, som regeringen arbejder med, og som vi f.eks. får, når vi går til en forhandling og får fremlagt de økonomiske konsekvenser af dette eller hint økonomiske forslag.
Som ministeren også har været inde på, er der gjort vigtige fremskridt.
Der er GrønREFORM.
Jeg synes, at der er blevet talt for lidt om grønt bnp, som jeg synes er et ekstremt spændende projekt.
Det synes jeg er vigtigt, og det er jeg stolt af at vi Enhedslisten var med til at sikre finansiering til tilbage i en finanslov for mange år siden.
Jeg husker faktisk det møde, jeg havde med Peter Birch Sørensen dengang, da det var hele var på tegnebrættet.
Men der er brug for mere.
Jeg synes, at når det kommer til det klima- og naturmæssige, så er man sådan set ret langt.
Jeg tror egentlig, at det ville være relativt enkelt at inkorporere grønt bnp i den økonomiske redegørelse med udgangspunkt i Peter Birch Sørensens model, og det har jeg faktisk lidt svært ved at forstå hele modviljen imod.
Men det er klart, at det her forslag er lidt bredere end det.
Det kunne være interessant i dag at få en specifik vurdering, synes jeg.
Det var vel også det, jeg prøvede at få, men det kan være, at ministeren vil sige noget om det, når han går på talerstolen til sidst.
Når vi snakker om de bredere trivselsindikatorer, er der brug for noget mere præcision, og det er selvfølgelig også bare noget af det, der lægges op til.
Der har været rejst noget kritik, i forhold til hvad trivsel egentlig er, og hvordan det måles.
Men hvis man snakker om sådan noget som den her økonomiske doughnutmodel – der er vist ikke noget dansk ord for det – så er det jo nogle bestemte indikatorer, der handler om uddannelsesniveau, adgang til sundhed og adgang til rent drikkevand og andre ting, som ligesom former menneskers gode liv, og det er jo så noget, man må prøve at gøre op.
Der er noget, jeg synes er vigtigt i forhold til det her, og det er, at jeg har en oplevelse af, at historisk har vi øget velstanden for at kunne skabe bedre liv for mennesker, men i de seneste 10, 20, 30 år er det nogle gange, som om vi har vendt det på hovedet, altså at vi forringer menneskers livsvilkår for at øge bnp.
Det med store bededag kan ses som et eksempel, hvor man jo øger bnp, ja, men hvor konsekvensen er mindre frihed til danskerne.
Der tror jeg, at vi har brug for at få det her bredere sæt af indikatorer for faktisk at kunne lave en nøgtern vurdering af forskellige økonomiske tiltag og deres betydning for menneskers liv og vilkår.
For det er jo det, som politik og også økonomi handler om.
Altså, økonomi er jo humanvidenskab.
Det er jo en videnskab, der handler om menneskers adfærd, selv om det forsøger at blive fremstillet som en eller anden matematisk naturvidenskab.
Det er det jo ikke.
Det er en humanvidenskab præcis som det, vi diskuterer her.
Så vi støtter Alternativets forslag.