runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-02:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at det her er en svær sag.
Derfor er det jo også vigtigt, at vi fra dansk side gør, hvad vi kan, for at få optimale vilkår i lejren, og det er både på den korte bane, men også i forhold til at finde en varig løsning.
På den korte bane er det ikke bare et spørgsmål om sikkerheden, for den er i sig selv selvfølgelig rigtig vigtig, men det er også et spørgsmål om at få styr på den humanitære situation.
Ministeren nævnte, at der er nogle konkrete ting, som man gør i den nordøstlige del af Syrien: Hvad gør man konkret for både at sikre, at der ikke er endnu flere, der kan flygte fra den her lejr, for der er jo allerede nogle, der er flygtet, og samtidig sikre bedre vilkår for børnene?
Og hvad gør man på den lange bane i forhold til en varig løsning i regionen for at kunne retsforfølge de her terrorister?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-02:
Nej, det, vi siger helt åbnet, er, at vi ikke ønsker de mennesker, som har vendt Danmark og alt det, vi står for, ryggen, som har tilsluttet sig terrorbevægelser, der begår uhyrligheder, og som i sig selv kan udgøre en kæmpe sikkerhedsrisiko.
Vi vil ikke risikere, at de mennesker vender tilbage til Danmark og udgør en fare for os her.
Fremmedkrigere er uønskede i Danmark.
Det er det, vi siger.
Søren Søndergaard (EL), 2021-03-02:
Det betyder jo så, at det, udenrigsministeren sådan set siger, er, at vi med helt åbne øjne gerne tager den risiko, at flere og flere af de børn, vi efterlader dernede, bliver indoktrineret, radikaliseret og kan komme tilbage som terrorister.
Og det kan de jo gøre igen.
Så nogle af de folk, vi efterlader, nogle af de børn, vi efterlader dernede, kan vi altså få tilbage om 10 år som bestialske terrorister, fordi man ikke har kendt sin besøgelsestid.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-02:
Jeg tror ikke, jeg vil gå ind i hr. Søren Søndergaards analogi, men blot sige, at det er klart, at sikkerhedssituationen i lejrene er forværret og slem, og at den humanitære situation i lejrene også er forværret og slem, det er der ingen tvivl om, og at det, som jeg nævnte tidligere, er uforståeligt, at voksne mennesker har valgt at tage ned til og har tilsluttet sig Islamisk Stats dødsrige og har kæmpet sammen med dem, med de uhyrligheder, man har begået.
Om det miljø er grobund for radikalisering – det er det givetvis, og det har vi også set forskellige rapporter om – ændrer ikke ved, at vi ikke ønsker at få fremmedkrigere, der kan udgøre en trussel for vores egen sikkerhed, til Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2021-03-02:
Altså, det svarer jo fuldstændig til den situation, hvor en familie bliver udsat for, at et barn i familien bliver overfaldet af en tilfældig voldsmand og man så overlader det til familien at understøtte den voldsmand, at betale for vedkommende, at sørge for, at vedkommende bliver holdt fanget og eventuelt resocialiseret.
Det er en logik, jeg slet ikke forstår.
Men jeg vil bare spørge udenrigsministeren: Kan udenrigsministeren bekræfte, at f.eks. den amerikanske efterretningstjeneste har slået fast, at for hver dag, der går med, at de her børn er i de her lejre, hvor IS-kalifatet dominerer på værste vis, er risikoen for, at de bliver radikaliseret, større og større?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-02:
De har truffet et valg på deres egne og desværre også deres børns vegne – et valg, som gør ondt; jeg vil medgive, at det gør ondt, at de børn er havnet i den situation – og vi hjælper så, som jeg nævnte tidligere, med humanitær hjælp til det nordøstlige Syrien, men vi kan også i enkelte sager med særlig sundhedsmæssigt sårbare børn ud fra en sag til sag-tilgang, og hvis de lever op til kriterierne, søge at evakuere det enkelte barn med forælderens samtykke.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-02:
I vores retsstat, i vores oplyste samfund straffer vi jo ikke kollektivt.
Det er jo noget, man gør i en IS-stat og stater, som ikke er oplyste retssamfund.
Så jeg kan stadig ikke forstå det.
Jeg vil gerne have, at ministeren italesætter det her.
Kan ministeren ikke bekræfte, at vi straffer børnene for deres forældres handlinger?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-02:
Det gør vi bestemt.
Jeg tror ikke, at der findes noget europæisk land, som ikke er stærkt optaget af at finde løsninger på den ulykkelige situation, der er i det nordøstlige Syrien.
Det er en humanitær kompleks situation; det er en sikkerhedsmæssig kompleks situation; og det er en uafklaret situation, fordi man har et land, der stadig er i borgerkrig, hvor en del af Syrien er kontrolleret af kurdiske styrker, som har deres egen administration.
Så det er klart, at der ikke er noget, jeg hellere ville end at få en løsning på hele situationen i Syrien, også en løsning på hele situationen i det nordøstlige Syrien.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Tusind tak, og tak for talen.
Jeg vil følge op på et par spørgsmål, som blev stillet til ministeren, men som ministeren ikke besvarede.
Det første handlede om at overholde konventionerne, hvor ministeren blev spurgt, om ministeren kunne garantere, at regeringen overholder konventionerne.
Ministeren svarede, at regeringen ønsker at overholde konventionerne.
Kan ministeren garantere, at regeringen overholder børnekonventionen i den her sag?
Rosa Lund (EL), 2021-03-02:
Tak for det.
Og tak for talen, hr. Rasmus Stoklund.
Er der størst chance for, at de her mennesker bliver straffet der, hvor de er nu, i nogle fangelejre i Syrien, som er styret af kurderne, som jo er i knæ, eller er der størst chance for, at de bliver straffet, hvis de kommer til Danmark, hvor vi har et stærkt, velfungerende retssystem?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Jeg har ikke noget grundlag for at kunne gå ind i de her individuelle sager.
Men jeg vil sige, at helt generelt tror jeg, det vil være svært at finde nogen situationer med et barn, der har en primær omsorgsperson, hvor der så skulle være nogen, der sagde: Det er helt oplagt at skille dem ad.
Det er der mig bekendt heller ikke nogen der har anbefalet indtil videre.
Det er jo også det, der er sagens kerne i det her, for det er jo ikke en mulighed, at man bare tager ned og henter børnene og så lader forældrene blive.
Den mulighed eksisterer ikke.
Forældrene følger med, hvis man begynder at evakuere, og det er vi ikke interesserede i.
Vi skal ikke have terrorister gående rundt på fri fod i Danmark, som er risikoen, hvis de ikke kan dømmes for deres handlinger.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-02:
Jeg synes alligevel ikke, at den gode hr. Rasmus Stoklund får svaret på det, jeg spørger om, nemlig: Hvis man har et spædbarn, der bliver ammet af sin mor, og hvis man har et barn, der har ptsd, og hvor læger siger, at barnet er behandlingskrævende, og at barnet som led i den behandling har behov for sin mor, hvornår er der så størst behov for at få hjælp af sin forælder?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Først og fremmest er det jo i Socialdemokratiet, at vi finder ud af, hvem der arbejder med hvilke sager, og ikke i alle mulige andre partier.
De her sager går på tværs af en række ministerier, og derfor er det så mig, der har fået den her opgave.
Jeg vil gerne understrege igen, som jeg også sagde i et interview, at det netop var meget hypotetisk.
Udgangspunktet er altså, at vi ikke henter nogen overhovedet.
Jeg nævnte bare det her hypotetiske eksempel, fordi vi ikke kan udelukke, at der kan opstå en eller anden situation engang i fremtiden, hvor der måtte være nogle helt særlige omstændigheder, som gjorde, at det ville være konventionsstridigt ikke at evakuere dem sammen – et hypotetisk eksempel.
Det klare udgangspunkt er, at vi ikke henter nogen.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-02:
Nej, det, jeg kan bekræfte, er, at nogle forældre har valgt at vende Danmark ryggen og rejse til Syrien og tilslutte sig Islamisk Stat – måske et af de værste terrorregimer, der nogen sinde er set på den her jord – begå uhyrligheder og dermed vende ryggen til alt det, som vi står for i Danmark.
De mennesker ønsker vi ikke tilbage til Danmark.
Med hensyn til børnene, så er det sager, der gør ondt – det vil jeg medgive.
Jeg forstår ikke forældrenes valg, hverken at de tager børn med derned eller får børn dernede.
Som sagt hjælper vi humanitært i det nordøstlige Syrien, og det er også sådan, at hvis der opstår en særlig sundhedsmæssig situation, vil vi også se på, hvordan vi kan hjælpe det enkelte barn ud fra en sag til sag-tilgang.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-02:
Tak for talen til hr. Rasmus Stoklund, som jeg synes er en god og venlig kollega.
Men jeg undrede mig alligevel, da jeg så, at det var hr. Rasmus Stoklund, der kom her i dag, for det beslutningsforslag, vi behandler i dag, handler om at hente danske børn hjem – danske børn – og jeg ved, at hr. Rasmus Stoklund er en god kollega, men jeg ved også, at hr. Rasmus Stoklund er udlændingeordfører.
Og jeg vil bare understrege, at det her ikke handler om udlændingepolitik, det handler om noget helt andet, nemlig danske børn.
Og jeg læste for nylig i Berlingske, at hr. Rasmus Stoklund sagde, at forældre under ingen omstændigheder kunne komme med; det kunne kun helt hypotetisk komme på tale, at forældre kunne komme med til Danmark, eksempelvis hvis der var tale om et spædbarn og der var behov for at amme.
Derfor vil jeg spørge hr. Rasmus Stoklund, hvornår han mener der er mest behov for en forælder – er det, når der er tale om et behandlingskrævende barn, der har ptsd, eller er det, når der er tale om, at der er et barn, der har behov for at blive ammet af sin mor?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Tak, formand.
Man kunne for nylig på lederpladsen i Kristeligt Dagblad læse følgende: »Regeringens modvilje mod at tage IS-krigerne hjem skal nok forklares med en begrundet bekymring for, at ekstremisterne vil fortsætte deres terrorvirksomhed på dansk jord ...«
Ja, så klart kan det siges.
Desværre begiver lederskribenten sig herefter ud i en lidt uklædelig motivforskning, som jeg ikke synes er rimelig.
Avisen mener, at den beslutning, som regeringen har truffet, kan hænge sammen med, og jeg citerer: »... at man i den politiske kamp om en stram udlændingepolitik risikerer at blive fremstillet som blødsøden.«
Men børns skæbne skal naturligvis ikke afgøres af nogle stemmer fra eller til.
Der er ikke nogen partier i Folketinget, der fortjener at blive regnet for så kyniske.
Det er tragisk, at der er børn, der lever i de IS-lejre i Nordsyrien, men det er nu engang sådan, at den danske regering ikke kan tvangsfjerne børn på afstand, og vi henter ikke potentielle terrorister til Danmark.
Jeg vil gerne understrege, at det er forældrene, jeg omtaler som potentielle terrorister, og jeg siger det på den måde, fordi jeg har oplevet at blive bevidst fejlrefereret af hr. Kristian Hegaard i en anden anledning, hvor det fremgik, at jeg skulle mene, at et 4-årigt barn skulle være terrorist.
Det er absurd.
Jeg understreger altid, at små børn ikke udgør en trussel, men det gør deres forældre.
Børnene betaler en høj pris for, at deres forældre valgte, at deres families fremtid skulle ligge i Mellemøsten.
Når det gælder evakuering, er der gjort enkelte undtagelser.
De har været omtalt i dagspressen: En baby, der blev forældreløs, blev evakueret; en dreng, der var livstruende såret, blev evakueret – vel at mærke efter aftale med moren, som indvilligede i at blive i Syrien.
Udgangspunktet er, at vi ikke henter nogen.
Forældrene har tilsluttet sig en af de mest menneskefjendske bevægelser, verden har kendt til.
Det er de mange uskyldige, der har fået skåret halsen over af IS-krigere, grufulde vidnesbyrd om.
Den voldsparathed skal vi ikke slippe løs i Danmark, og det er risikoen ved at hente forældrene hjem.
Deres forbrydelser er blevet begået
tusindvis af kilometer væk.
Det kan vise sig vanskeligt at få dem dømt i Danmark.
Men de syrere og irakere, kurdere og yazidier og andre, som har mistet familiemedlemmer, har været sexslaver, er blevet pisket og tortureret, har en berettiget forventning om, at deres bødler kommer for retten frem for blot at blive evakueret til Danmark, fordi de har et rødbedefarvet pas.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-02:
Jamen der er det forhold, at vi ikke ønsker fremmedkrigere til Danmark.
Det er sådan, at sagerne om børnene gør ondt, men hvis vi ved at tage børnene til Danmark risikerer, at deres forældre kommer med, risikerer man at få fremmedkrigere, som er uønskede i Danmark, ind i Danmark.
Det ønsker vi ikke at bidrage til.
Og så vil jeg understrege, at det er regeringens klare vurdering, at vi selvfølgelig overholder alle de konventioner og forpligtigelser, der er.
Og der er ikke nogen generel retlig forpligtigelse til at hjælpe hverken fremmedkrigere eller børn.
Man kan have humanitære og sikkerhedsmæssige overvejelser, men der er ikke en generel retlig forpligtigelse til det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Så ministeren garanterer, at f.eks. børnekonventionen bliver overholdt.
Et andet spørgsmål er det, som hr. Søren Søndergaard stillede, nemlig at hvis det er sådan, at vi ikke vil have fremmedkrigere til landet, hvorfor tager vi så ikke de børn hjem og sørger for, at de ikke bliver radikaliseret og ikke vender tilbage som fremmedkrigere?
Det burde da være logik.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-02:
Det ønsker regeringen selvfølgelig og kan garantere, at det, vi ønsker, er at overholde konventionerne.
Så har der været forskellige FN-henvendelser til os, som vi besvarer i de forskellige ressort, som de nu ligger i, i forhold til de bekymringer, der er.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-02:
Det er blot et par ord i forlængelse af indlægget fra Enhedslistens ordfører.
Det handler om ændringsforslag nr. 4 fra Dansk Folkeparti om inddragelse af Det Udenrigspolitiske Nævn.
Her vil jeg først og fremmest gerne sige, at vi fra regeringens side har fremsat det her lovforslag, fordi vi har tænkt os at bruge det.
Det giver sig selv.
Det vil man også komme til at se, hvis det bliver vedtaget.
For vi vil ikke acceptere, at udenlandske pengestrømme bruges til at undergrave vores demokrati og vores samfundsmodel.
Jeg vil også godt slå fast, at vi ikke på forhånd udelukker nogen personer, organisationer eller myndigheder, alene fordi de har et bestemt nationalt tilhørsforhold.
Men vi mener ikke i regeringen, at der er behov for at supplere de regler, der allerede eksisterer i grundloven og i loven om Det Udenrigspolitiske Nævn.
Vi vurderer, at de eksisterende regler er tilstrækkelige til at sikre inddragelse af Nævnet i de spørgsmål af udenrigspolitisk karakter, der måtte opstå i forbindelse med det foreliggende lovforslag.
Vi kan derfor ikke støtte ændringsforslaget.
Jeg kan også på vegne af udenrigsministeren tilkendegive, at han er indstillet på forudgående at inddrage Det Udenrigspolitiske Nævn, hvis Udenrigsministeriet skulle vurdere, at væsentlige udenrigspolitiske grunde måtte tale imod optagelse af en konkret fysisk eller juridisk person på forbudslisten.
Det er som allerede nævnt forventningen, at det kun vil være i ganske få tilfælde, at der vil være tale om det.
Det siger jeg også gerne her fra talerstolen, så det kan blive ført til protokols, og jeg har også aftalt med udenrigsministeren, at han er indstillet på at bekræfte det her tilsagn ved et brev til formanden for Det Udenrigspolitiske Nævn.
Så vi har på ingen måde tænkt os at gå uden om Det Udenrigspolitiske Nævn.
Men vi mener som sagt ikke, at det er fornuftigt, at vi regulerer de samme forhold i flere forskellige love.
Vi mener, at grundlovens regler og reglerne i lov om Det Udenrigspolitiske Nævn er gode.
Og det er dem, vi har tænkt os at bruge.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-02:
Altså, jeg vil sige, at der er rigtig mange krav og regler, hvor det, selv om man lever op til dem, stadig væk har en konsekvens, og hvis der er noget, som virkelig har fyldt i min indbakke, siden jeg blev miljøordfører, er det faktisk de her havbrug og de borgere, der bor i nærheden af sådan et havbrug. Så det har jo konsekvenser.
Og det kan da godt være, at det ikke overskrider de grænseværdier, vi har sat, men at det har konsekvenser for miljøet og borgere, er der da slet ikke nogen tvivl om.
Rosa Lund (EL), 2021-03-02:
Tak for det.
I udvalgsbehandlingen har Dansk Folkeparti stillet et ændringsforslag, som vi i udgangspunktet i Enhedslisten synes er rigtigt fornuftigt, nemlig at Det Udenrigspolitiske Nævn selvfølgelig skal høres, når der kommer andre nationer og stater på den her forbudsliste.
Det synes vi i udgangspunktet er fornuftigt.
Nu er vi blevet oplyst af regeringen og Udenrigsministeriet om, at det vil ske automatisk, og hvis ministeren kan komme herop og garantere, at det kommer til at ske, støtter vi ikke forslaget fra Dansk Folkeparti.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Mit sidste spørgsmål handler om en af de største investeringer, der nogen sinde er påtænkt her i København.
Folketinget skal i indeværende folketingsår tage stilling til Lynetteholmen med tilhørende projekter.
Det er en samfundsmæssig investering på mellem 80 mia. kr og 100 mia. kr.
Det er en plan, som Alternativet selvfølgelig bekæmper hårdt i København.
Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen er myndighed for vvm-undersøgelsen i forbindelse med Lynetteholmen.
Trafik-, Bygge og Boligstyrelsen har afgrænset vvm-undersøgelsen til at omhandle allerede besluttede projekter, og derfor indgår den østlige motorvej, metro til Lynetteholmen, portløsninger, byudvikling m.v. ikke i undersøgelsen.
Kan statsministeren sige noget om, hvordan regeringen på den baggrund vil sikre, at Folketingets stillingtagen til Lynetteholmen kan ske ud fra en samlet vurdering af fordele og ulemper og risici ved projektets enkelte andele, herunder etableringen af en kunstig ø i Øresund, anlæggelse af havtunnel og motorvej øst om København, stormflodssikring af hele hovedstaden, lånefinansieret metroforbindelse og flytning af rensningsanlægget Lynetten?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Først og fremmest kommer der jo til at være masser af behandlinger af det her spørgsmål i Folketinget, hvor man får mulighed for at gå ned i alle de forskellige spørgsmål, og spørgeren har jo fuldstændig ret i, at det vedrører rigtig mange elementer.
Men hørte jeg rigtigt i indledningen af spørgsmålet, at man simpelt hen er imod det fra Alternativets side?
Det skal selvfølgelig gøres på den rigtige måde, alle tingene skal afklares og behandles helt rigtigt og ordentligt, og tingene skal vejes op i forhold til hinanden.
Men når jeg hører om det her, ser jeg udvikling og vækst, jeg ser arbejdspladser, jeg ser boliger til almindelige mennesker, og jeg ser en hovedstad, der bliver ved med at udvikle sig.
Jeg tror simpelt hen, at vi starter to forskellige steder.
Jeg tænker: Wauw, det er fantastisk og Danmark, når det er bedst, og at nu udvikles landet.
Sådan tror jeg at det også har været nogle andre gange ved store anlægsprojekter.
Jeg elsker broer, og jeg elsker, når landsdele bliver forenet, og jeg elsker at se mennesker, der kommer i arbejdstøjet, fordi vi bygger og udvikler os som samfund.
Det skal foregå på den rigtige måde.
Alting skal på bordet, og tingene skal afvejes, men helt grundlæggende synes jeg jo, at der er energi og fremtid i det her projekt – må jeg være ærlig og sige.
Pause Pause (Pause), 2021-03-02:
Mødet er udsat.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Tak til både Peter fra Køge og hr. Torsten Gejl for at bringe det her spørgsmål herind.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg jo er så kisteglad for den her beslutning.
Jeg er så glad for den her beslutning.
Så for Lolland, for sammenhængskraften i det her land og for alle de fine ord om, at den grønne omstilling ikke må ske på bekostning af helt almindelige menneskers hverdag og beskæftigelse, er jeg simpelt hen så glad for den her aftale.
Jeg er så glad for den aftale.
Og som jeg forstår det – hr. Torsten Gejl ved givet mere om det her område, end jeg selv gør – kan man ikke elektrificere den her virksomhed på den korte bane, og derfor er gasledningen helt afgørende for, om virksomheden stadig væk bliver i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Han spørger: Klima-, energi- og forsyningsministeren har planer om at anlægge en ny gasledning ned til Lolland-Falster.
Det er en gasledning, som for 80 pct.s vedkommende skal forsyne sukkerfabrikkerne i Nakskov og Nykøbing Falster.
Gasledningen i sig selv vil koste 800 mio. kr.
I tillæg hertil påtænker private investorer at etablere to biogasfabrikker til 600 mio. kr.
Beregninger indikerer dog, at biogassen fra de to fabrikker skal støttes med op til 6 mia. kr. over de næste 20 år, for at der overhovedet er økonomi i det.
Sukkerfabrikkerne siger selv, at de ikke kan elektrificeres, og at de derfor er nødt til at have gas til Lolland.
Men allerede i dag er der overskudsstrøm fra vind og sol nede på Lolland-Falster, som betyder, at vindmøller må stoppes og kompenseres nogle gange, når vinden blæser.
Vi forstår selvfølgelig regeringens ønske om at fastholde arbejdspladserne på Lolland-Falster; det vil vi i Alternativet også gerne.
Men burde vi ikke udnytte den lokale bæredygtige overskudsstrøm frem for at haste et kæmpestort CO 2 -udledende byggeri igennem og bruge endnu mere biogas, som jo næppe er mere CO 2 -neutralt end sol og vind?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Jamen det har forhåbentlig både myndigheder og beregnere og Socialdemokratiet bredt set.
Det er fuldstændig rigtigt: Der er ikke noget, der er skåret i granit, og det ved alle jo.
Altså, der er jo ikke en eksakt videnskab at læne sig op ad.
Alle her i Folketinget ved jo også, at de beregninger, som modelleringsgruppen kommer med til Folketinget og til regeringen, jo er et skøn med en masse forudsætninger og forbehold.
Verden og virkeligheden bevæger sig sjældent præcis som forudsat på et stykke papir.
Og den forsøger vi så vidt muligt at efterleve, også fra regeringens side.
Og jeg står jo også på mål for, at vi i den gradvise genåbning, vi er i gang med i Danmark, og som jeg synes der er grund til at glæde sig over, ikke kun skeler til trivsel.
Vi skeler også til økonomi.
Og det er godt, at vi har et øje på begge elementer, at vi ikke kun fokuserer på økonomien.
For gjorde man kun det, ville vi jo risikere, at mange børn og unge ville komme ret langt bagud i køen, fordi der umiddelbart ville være mere økonomi ved at åbne dele af erhvervslivet, som ikke er åbent, og ikke børnene.
Og der synes jeg egentlig, at det faktisk er ret stærkt, at vi i Folketinget er enige om, at vi både har et øje på bnp og økonomi og dermed beskæftigelse, men også på trivsel bredt set.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-02:
Det var endnu en gang et ikkesvar.
Altså, sundhedsministeren siger et, og Socialdemokratiets ordfører siger noget lignende, og myndighederne siger noget andet, nemlig at man godt kunne regne på det hele samtidig, uden at det ville skabe problemer.
Men lad nu det ligge.
Vi har længe vidst, at regeringen ikke regnede på effekten, før man lukkede ned i december, og for mig at se er det fuldstændig uhørt.
Nedlukningen har enorm betydning for ikke alene menneskers trivsel, men også for virksomhedernes overlevelse.
Man kan ikke tillade sig – i min verden – at tvangslukke eksempelvis forretninger, frisører eller forbyde mennesker at samles, medmindre det har en væsentlig effekt på smittespredningen.
I ekspertrapporten, som vi fik i sidste uge, kunne vi læse, at nedlukningen af udvalgsvarebutikker, af udendørs idræts- og kulturaktiviteter stort set ikke har nogen betydning for smittespredningen.
Og ifølge et nyt tysk studie er en tur hos frisøren blandt det, der medfører lavest risiko for smitte.
Alligevel har regeringen i månedsvis holdt butikker og frisører og udendørs idræt tvangslukket.
Hvorfor har man ikke lavet beregningerne på den reelle effekt, før man lukkede ned?
Og hvorfor vil man stadig ikke lave beregningerne og lægge det hele frem for befolkningen?