runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Tak for ordet.
Ministeren taler om kædeansvar.
Men i det lovforslag, der er her, går man jo ud over den direkte kæde.
Altså, der er en underleverandør, der gør et eller andet, og så er der en hovedleverandør, der skal tage et ansvar.
Men der er jo en masse andre aktører, som kan blive påvirket af et entreprenørstop, som kan lide et tab, og som er uden for kæden.
Kunne man ikke have skruet det her sammen på en måde, så man ikke også rammer de aktører?
Det er sådan den ene del af spørgsmålet.
Den anden del af spørgsmålet er, om ministeren kunne overveje at kigge på det forslag, der er, fra danske advokater om et delvist entreprenørstop, så man undgår det her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-16:
Det er klart, at arbejdsmiljøloven og skat og løn har forskellig karakter, og noget af det er lovbestemt, og noget af det er ikke, og derfor er det også en større diskussion, hvilke greb vi tager og hvorhenne.
Venstres ordfører var inde på noget af det, der allerede ligger i noget af vores nuværende måde at gøre tingene på, hvor man netop ikke kan tørre det af.
Jeg synes, at nogle af de dokumentarer, der har været fremme, meget godt viser, hvor meget det foregår, at man siger, at det vidste de overhovedet ikke.
Men der er jo nogen, der har lavet en billig kontrakt, og der er nogle, der har fravalgt den virksomhed, som havde en dyrere pris, fordi de betalte ordentligt eller overholdt loven.
Derfor er det selvfølgelig en diskussion, vi er nødt til at have om, hvor ansvaret ligger.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-16:
Tak for det, og det lyder rigtig godt.
Er det ministerens holdning, at vi bør kigge på yderligere skridt i retning af det, også når det gælder løn, skat og andet, om man i højere grad vil kunne placere et ansvar eller dele et ansvar, sådan at man ikke som hovedentreprenør, om jeg så må sige, kan blive ved med at hyre de her lidt skumle selskaber og så ligesom fralægge sig ansvaret, når de f.eks. ikke betaler deres medlemmer løn eller løber fra skat og andre ting?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-16:
Jeg synes, det er en enorm vigtig debat, altså hvordan vi sørger for, at dem, der i virkeligheden kan gøre noget ved det her, også bærer en del af ansvaret, og i nogle tilfælde er det også dem, der tjener pengene på det, der kan bære en del af ansvaret.
Det er jo det, der også er på spil her, og jeg synes, at det er det rigtige skridt at tage.
Jeg synes, det er det rigtige skridt at tage, at man ikke længere bare kan sige: Det vidste vi ikke.
Derfor er det også utrolig vigtigt.
Jeg kan se, at der er en del af høringssvarene, der indskærper, at det er meget vigtigt, at man øverst i den her kæde faktisk bliver orienteret og skriftligt får at vide, når det her er i gang.
Det har vi så også skrevet tydeligere frem, for selvfølgelig er det en helt bærende del af det her lovforslag, at man øverst i kæden skal have det her brev og sige: Du har problemer hernede.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-16:
Tak for det, og også stor tak til ministeren for at stå i spidsen for de her forhandlinger og for et fint forhandlingsforløb.
Der er jo noget principielt på spil her, og det er nok også derfor, at der er nogle erhvervsorganisationer, som ikke er så glade, som man kan læse i høringssvarene, og det er jo, at man for første gang på en eller anden måde skaber et kollektivt ansvar, når der er problemer på byggepladser.
Det er noget, som er en gammel debat, og som i meget høj grad har været efterspurgt af mange på lønmodtagernes side, altså at man i højere grad skal kunne gøre bygherren eller hovedentreprenøren ansvarlig for nogle af de problemer, der er et nede i kæden, fordi man ofte oplever, at man ikke har fået udbetalt løn, og så lukker det her selskab eller tager hjem til Rumænien, og så hører man aldrig fra dem, og man kan ikke indkræve de her lønninger.
I de tilfælde har man et stort ønske om så at kunne gøre hovedentreprenøren mere ansvarlig.
Så mit spørgsmål er: Nu tager vi et lille skridt, og er regeringen åben over for at drøfte, selvfølgelig i respekt for den danske model osv. osv., om man også på andre områder skulle forsøge at flytte ansvaret lidt op ad i kæden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-16:
Det skal være sikkert og sundt at gå på arbejde i Danmark.
Det skal det, som den radikale ordfører siger, være alle steder for alle mennesker.
Det er også, som Venstres ordfører siger, et lovforslag, der gerne skal betyde, at det i mindre grad kan betale sig at snyde.
Det her vil bidrage til en mere fair konkurrence, sådan at de virksomheder, der opfører sig ordentligt, faktisk ikke bliver underbudt.
Det er – for også at tage noget fra DF's tale – ikke kun usikkerhed og ulighed, der kommer ud af det, når social dumping foregår, men det skader hele arbejdsmarkedet.
For vi har lavet aftaler før, vi har taget skridt før, og vi ser, at hver eneste gang, vi gør det, har det en effekt.
Men der er så store økonomiske gevinster ved at snyde her – både med arbejdsmiljøet, men også, som flere har været inde på, med skat og på politiets område – på de steder, hvor vi så nu også har et organiseret myndighedssamarbejde i en endnu dybere grad med den aftale, der blev lavet.
Det forekommer desværre igen og igen, at vi ser den her lovgivning blive brudt.
Det forekommer desværre også, at man konstaterer fra myndighedernes side, at den her lovgivning bliver brudt, men at der, hvis man så kommer ugen efter, stadig er problemer, og hvis man kommer ugen efter igen, er der stadig problemer.
Det, det her gerne skal bidrage til, er, at konsekvenserne af de lovbrud bliver større, mere alvorlige, men at de også rækker ud over den enkelte virksomhed.
For farligt arbejdsmiljø er som ringe i vandet.
Jeg tror på, at den her ekstra tyngde, den her ekstra hammer, Arbejdstilsynet får med det her lovforslag, betyder, at der er flere, der vil efterleve de indskærpelser og påbud, de får.
Så bare for også at gå op imod dem, der siger, at det her har en meget stor konsekvens for ingenting, altså bare for at vi er fuldstændig sikre på, hvad det er, vi taler om, så er det alvorlige lovbrud, der fører til intensiveret tilsyn, hvor man så fortsætter de lovbrud, efter at myndighederne har været der.
Så får man et varsel om, at det her altså ikke går, og hvis man ikke retter ind i forhold til det i en uge, så kommer entreprenørstoppet.
Det er ikke en urimelig, pludselig indgriben fra vores myndigheders side; det er noget, man er blevet varslet om, man er blevet advaret om, man har fået påbud om.
Det her er den sidste instans, hvis respekten for vores lovgivning og vores myndigheder bare ikke er til stede og de alvorlige brud fortsætter.
Derfor er det også en vigtig hammer at give vores myndigheder.
Når man så kobler den med at forhøje bøderne for alvorlige og gentagne overtrædelser af vores arbejdsmiljølovgivning, tror jeg på, at det betyder noget.
Det her handler jo selvfølgelig om, at det at spekulere i folks sikkerhed og sundhed, når de går på arbejde, ikke skal være lige så god en forretning i fremtiden.
For det er jo det, der er drivende: Det er, om man sætter profit over sine medarbejdere.
Og det betyder så, at de virksomheder, der faktisk har respekt for deres medarbejdere og behandler dem ordentligt, sørger for at overholde loven, taber konkurrencen.
Og jeg rigtig glad for den brede opbakning.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2025-01-16:
Tak for ordet, formand.
Alternativet er også med i aftalen, som sikrer en styrket indsats mod social dumping.
Det er vi, fordi vi mener, at når man går på arbejde i Danmark, er det vigtigt at sikre det absolut bedste arbejdsmiljø.
Så det er vi glade for at ministeren og de andre partier går meget op i, ligesom vi også gør i Alternativet.
Med det her lovforslag sikrer vi heldigvis et rigtig stort skridt i retning mod at styrke det her arbejdsmiljø og sikre en bekæmpelse af social dumping.
Vi er især positive over for delen om, at Arbejdstilsynet fremover kan give påbud om et fuld entreprenørstop de steder, hvor tingene ikke foregår efter reglerne.
Vi også glade for, at man har forhøjet bødeniveauet, fordi vi også tror, at det er en af de ting, som kan hjælpe, når man ikke får et lige så stort økonomisk overskud ud af at begå ulovlige handlinger på arbejdspladsen.
Som flere ordførere også har påpeget, er det her jo bestemt ikke nok, men det er et vigtigt skridt, og jeg vil love, at vi i Alternativet ligesom andre partier også følger området tæt, og jeg ved, at ministeren gør det samme.
For vi har alle sammen et fælles mål om at sikre de absolut bedste arbejdsvilkår, og vi bliver meget berørt af, når vi ser, at det går galt ude på arbejdspladsen, og at folk har forkerte intentioner, når de hyrer folk inden for deres område.
Så vi støtter lovforslaget og fortsætter kampen for et bedre arbejdsmiljø.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Jeg har også et andet spørgsmål.
Jeg nævnte hæftelsesgennembrud i min tale, og med det mente jeg, at man ikke kan gemme nogle penge i et andet selskab, ved at det første selskab er gået konkurs, og på den måde gemme sig.
Det gør man allerede meget på den økonomiske side gennem skat, men man kunne måske tænke det lidt mere bredt i forhold til arbejdskriminalitet.
Hvad siger DF til det?
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Jamen det vil vi da være helt åbne over for at kigge på, hvis der bliver fremsat et eller andet konkret fra Venstres eller regeringens side.
Det kunne da være spændende.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Det var egentlig ikke min mening, at jeg ville have stillet et spørgsmål, men nu, hvor der bliver talt whistleblowerordning, blev jeg lige inspireret.
Så jeg kunne godt tænke mig spørge ordføreren, om han selv ville benytte sig af en whistleblowerordning, hvis det betød, han kom til at lide nogle ret store økonomiske tab selv.
Så ordføreren kan ikke afvise, at hvis han eller hans arbejdsgiver stod til måske at miste sit arbejde eller lukke virksomheden, så ville man måske lade være med man bruge sådan en whistleblowerordning.
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Jamen jeg tror ikke, jeg forstår spørgsmålets præmis, og måske anerkender jeg den i virkeligheden heller ikke.
Jeg mener faktisk, at det her er en kanongod aftale, og jeg har måske i virkeligheden lidt svært ved at forstå, hvad der helt præcis er årsagen til, at Konservative tilsyneladende har så meget imod den.
Der foregår jo nogle ting rundtomkring på byggepladserne, som er fuldstændig forfærdelige.
Der er mennesker, der dør hver evig eneste år af at gå på arbejde, fordi arbejdsmiljøreglerne og sikkerheden ikke bliver overholdt.
Og jeg ville da ønske, at Konservative måske på sigt ville få et tættere bånd til det konkrete Danmark.
Det tror jeg der kunne være brug for.
Samira Nawa (RV), 2025-01-16:
Mange tak, formand.
I Radikale Venstre er vi en del af aftalen bag det her lovforslag og støtter derfor også lovforslaget.
Det, vi er optaget af, er, at det alle steder og for alle mennesker er sikkert og godt at gå på arbejde – at der er et godt arbejdsmiljø.
Og langt de fleste virksomheder behandler deres medarbejdere godt og sikrer, at der er trygge arbejdsvilkår.
Men vi har også set for mange ulykker til ikke at skulle tage yderligere skridt.
De få, som ikke tager deres arbejdstageres arbejdsmiljø alvorligt, er en sten i skoen, ikke bare for de medarbejdere, som de har, men sådan set også i forhold til alle andre virksomheder, der opfører sig ordentligt.
Og med det, vi er nået frem til med aftalen her, støtter Radikale Venstre som sagt lovforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Uha, nu skal man jo altid passe på med sådan noget hvis og hvis.
Altså, jeg tror, at som person er jeg måske mere en, der siger tingene direkte, om det så er til en nærmeste leder, eller om det er til en tillidsmand, eller hvad det er.
Jeg har i hvert fald aldrig selv været i en situation, hvor jeg har haft behov for at benytte mig af en whistleblowerordning.
Hvis jeg har været utilfreds med noget på de arbejdspladser, hvor jeg har været og kørt gaffeltruck, så har jeg som regel sagt det åbent og ærligt.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Skal det forstås på den måde, at ministeren mener, det er helt okay med et kollektivt ansvar?
Lad mig lige komme med et eksempel: Hvis hr. Pelle Dragsted bankede sine børn, ville man jo med den her lovgivning kunne gøre hans naboer ansvarlige for det.
Det er jo det, man har ved et kollektivt ansvar i stedet for et kædeansvar.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-16:
Nu kiggede jeg lige på telefonen for at se, hvilken dato det er.
Det er den 16. januar.
Det er ganske få dage siden, den nyeste lovgivning trådte i kraft.
Jeg synes ikke, at vi her på Borgen skal være så ivrige efter at lave ny regulering på noget, vi har lavet regulering på, og som lige er trådt i kraft, før vi overhovedet ser effekterne af, hvad vi har sat i gang.
I forhold til hæftelsesspørgsmålet, der mener vi i Liberal Alliance ikke, at det retssikkerhedsmæssigt er forsvarligt, hvis vi laver ordninger, hvor det er, at man kommer til hæfte for ting, man ikke har gjort ulovligt.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Det vil sige, at Liberal Alliance ikke har nogen sådan aktuelle planer om initiativer for at skabe fair konkurrence, men siger, at det, vi har gjort, må være nok indtil videre.
Sådan hører jeg det.
Men det kan være, at jeg tog fejl.
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Jeg nævnte jo hæftelsesgennembruddet.
Kunne Liberal Alliance så være interesseret i at lave hæftelsesgennembrud?
Man kan jo ikke udelukke, at der kommer et tab.
Men det er jo det, som entreprenøren skal tage højde for i sine kontrakter, når man indfører det her.
Så det kan man ikke.
Det er da også bevidst, at man gør det, sådan at der er en årsagssammenhæng.
Entreprenøren må jo sikre sig i sin kontrakt med underleverandøren, at der er en mulighed for sanktioner så.
Det skal vi jo ikke blande os i.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
For selv om man har haft en dialog med en underleverandør eller en faglig entreprise – det kan jo være hele betonstøbningen – så forsinker man alt andet i den kæde.
Og selv om man giver et varsel til 50 andre entrepriser, andre leverandører, er det jo ikke sikkert, at de undgår et tab.
Så hvordan vil ordføreren undgå, at man påfører dem det tab, og hvordan skal det i givet fald erstattes?
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Der er jo altid risiko ved alting, og derfor skal det også afgrænses.
Derfor skal der også stilles nogle spørgsmål i forbindelse med lovbehandlingen.
Jeg synes, det er vigtigt at påpege, at det her jo ikke sker første gang.
Hvis der er et særligt tilsyn med en byggeplads, eller hvad det nu måtte være, får man jo besked fra start af, og hvis der sker en væsentlig overtrædelse af en eller anden art, får man besked om det, og alle får besked om det i den kæde, det handler om.
Så det er jo ikke sådan, at det kommer som lyn fra en klar himmel.
Det er altså noget, der sker over en periode, og man må jo forvente, at entreprenøren går i dialog med den underentreprenør, der har forbrudt sig, og sikrer, at der sker noget, så man retter op på de her regler.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Tak, og tak for en fin tale og forklaring af, hvor vigtigt det er, at vi får gjort noget ved social dumping.
Jeg vil gerne spørge ind til retssikkerheden i det her forslag.
For på mange rigtig store byggerier – det kunne være Femernforbindelsen eller et stort universitetshospital – kan man jo udbyde fagentrepriser, op til 100, 200 forskellige fagentrepriser, og hvis der nu er én leverandør i den her kæde, som virkelig klumrer i det, og man stopper for entreprisen eller leverandøren, så kan man påføre 50 eller 100 andre underleverandører et tab.
Hvad tænker ordføreren om det?
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Det, vi er enige i, er, at det ikke skal være muligt at beskytte sig selv, enten privat eller i et andet selskab, hvis man bevidst prøver at omgå de her regler for at undgå en bøde, eller få en større økonomisk gevinst ved at agere på en anden måde, som i og for sig er uden for loven.
Det er også derfor, jeg nævnte hæftelsesgennembruddet i min tale.
Det foregår primært på det økonomiske område, men man kunne sagtens forestille sig, at det kunne ske andre steder også.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-16:
Tak for det.
Jeg er helt enig i, at det her jo ikke bare handler om at beskytte lønmodtagerne.
Det handler også om at beskytte de ordentlige selskaber.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Men det, der er min pointe, er, at vi desværre ofte ser, at hovedentreprenørerne, om man så må sige, kan løbe fra ansvaret, hvis en underentreprenør ikke har betalt løn eller snyder i skat eller andet.
Det er jo derfor, der gennem nogle år har været den her diskussion om såkaldt kædeansvar.
Altså, kunne man i højere grad gøre hovedentreprenøren medansvarlig for sine underentreprenører?
Så jeg vil bare høre, om Venstre er åben for en bredere debat om det princip.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Jeg hører spørgsmålet, som at det går på økonomisk kriminalitet i også den her sammenhæng.
De her sager hører jo meget tæt sammen.
Det er sådan set det, indsatsteamet gør.
Hvis ikke indsatsteamet har de rigtige midler til at fjerne kriminelle fra den her fair konkurrence-model, så skal vi kigge på, hvordan vi får dem ud af den her fair konkurrence-model.
Det har alle de virksomheder, der opfører sig ordentligt, også interesse i.
Nu kommer spørgsmålet fra Enhedslisten, så mit svar må også være, at det jo ikke nytter noget, at du kontrollerer alle virksomheder.
Det nytter ikke noget, for så belaster man jo også hele strukturen derude.
Så vi skal selvfølgelig altid lige være opmærksomme på, hvor meget snyd der er.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-16:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale, herunder med Buster Keaton-referencer.
Man kan sige, at det her forslag – og det er jo også noget af det, som nogle af erhvervsorganisationerne kritiserer det for – tager et skridt i retning af at sige, at man som hovedentreprenør og som bygherre altså har en eller anden form for ansvar ned igennem kæden.
Det er jo derfor, man skal kunne stoppe hele byggeriet, hele entreprisen.
Det vil sige, at hovedentreprenøren, selv om det ikke er hovedentreprenøren, der har de dårlige forhold, men underentreprenøren, altså bliver ramt af det her.
Altså i forhold til det her begreb, vi taler om, kædeansvar, betyder det så, at vi kan se, at vi begynder at tage skridt, der gør, at man ikke bare kan tørre de her ting af på sine underentreprenører?
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Tak til formanden.
Det her forslag er jo et vigtigt forslag, som er det sidste ben af den aftale, vi lavede i maj måned sidste år, om social dumping.
Når man læser det igennem, er der jo sådan tre hovedlinjer, som jeg vil trække frem.
Den ene er, at det ikke skal kunne betale sig at snyde.
Det tror jeg faktisk ikke vi er meget uenige om – heller ikke dem, der ikke er med.
Den anden er, at det ikke skal være farligt at gå på arbejde.
Det tror jeg faktisk heller ikke der er nogen der er uenige i.
Og så er den tredje, at der skal være fair konkurrence.
Altså, det skal være sådan, at de virksomheder, som er derude, skal kunne regne med, at man kan konkurrere på nogenlunde de samme vilkår.
Da jeg sad og forberedte sagen, kom jeg til at tænke på, at da jeg var yngre, så jeg nogle af de her stumfilm med Buster Keaton.
Men han havde et trick: Inde i boksehandsken havde han en hestesko.
Og jeg har altid syntes, det var smaddersjovt at se Buster Keaton slå alle de der store ud, men jeg har også altid bagefter siddet med en følelse af, at han jo snød.
Altså, for det gjorde han jo.
Han snød jo, når han tog den der hestesko ind i boksehandsken – og det skal vi jo ikke; det skal vi jo ikke have på det danske marked.
Det må ikke ske.
Det, der er i det her lovforslag, hjælper på det her.
Jeg har set alt for mange sager, også her på det sidste, men ikke kun på det sidste, med nogle, der faktisk ikke er interesseret i andet end at lave arbejdskriminalitet derude, fordi de kan tjene penge på det.
Og det må ikke ske.
Så selvfølgelig er det også vigtigt, at man hæver bødestørrelserne.
Jeg synes faktisk også, at man kunne diskutere – det står ikke decideret i lovforslaget, i hvert fald ikke så vidt jeg har kunnet se – at man laver en udpræget grad af hæftelsesgennembrud i sagerne.
I dag sker det næsten udelukkende på den økonomiske side, men man kunne jo måske godt tænke sig, at man også udvidede det, sådan at de her, der snyder, ikke kommer så hurtigt af sted med det og så let af sted med det, som de gør i dag.
Hvad er det så, der også er særligt?
Det synes jeg lige jeg vil nævne til sidst.
Jo, den snyd, der foregår, foregår meget ofte på vores byggepladser.
Så det her med, at man stopper en entreprenør, kommer selvfølgelig ikke til at ske sådan lige første gang, for man kan jo lave en fejl.
Det kommer måske heller ikke til at ske i anden gang, men ved gentagne tilfælde går man ind og stopper entreprenøren, hvis der er en underentreprenør, der gør noget –
eller hvis der er flere, der gør noget, så er det selvfølgelig meget alvorligt.
Den er den ene ting.
Og den anden ting er, at man øger bødestørrelserne.
Jeg tror, det er vigtigt, at man mindsker muligheden for at kunne tjene penge på det her ved at øge bødestørrelserne.
Så vil jeg lige sige som den allersidste ting, for Venstre støtter selvfølgelig det her fuldt ud, at der også skal være en større selvjustits.
Det gælder vel at mærke de virksomheder, der ikke snyder, men som bliver snydt af alle de andre virksomheder; de skal have en direkte linje til vores myndigheder for at kunne sige: Der er altså nogle her, der snyder.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Det er nok i virkeligheden her, hvor vi i Alternativet ikke anerkender præmissen.
For når vi investerer i vores sundhed, investerer i fleksibilitet og investerer i trivsel, jamen så giver det et plus på den anden side.
Det kan være, at der er nogle, der får lyst til at arbejde længere på et tidspunkt, fordi de havde mulighed for at tage en tænkepause sidste år.
Alle de her elementer er med til at skabe, tror jeg, et arbejdsmarked, der hænger sammen.
Og så kan det godt være, at vi ikke kan få det til at passe ind i Finansministeriets regnemodeller – de har svært ved at regne på de dynamiske effekter ved de her tiltag.
Charlotte Munch (DD), 2025-01-16:
Tak for ordet.
Med dette lovforslag udmøntes en del af en politisk aftale om en styrket indsats mod social dumping, som Danmarksdemokraterne er en del af.
Forslaget udvider Arbejdstilsynets værktøjskasse med mulighed for at indføre et entreprenørstop, et forbud, og forhøje bøderne for brud på arbejdsmiljøloven.
Det er en vigtig prioritet for Danmarksdemokraterne, at arbejdet på byggepladsen sker under ordnede forhold, hvor der tages hensyn til de ansattes sikkerhed og sundhed, og hvor gældende regler og forbud bliver overholdt.
Heldigvis er der mange virksomheder, der gør det godt.
De modarbejder aktivt social dumping og arbejder målrettet for at sikre både sikkerheden og arbejdsmiljøet på arbejdspladserne.
Desværre er der stadig udfordringer, når det kommer til social dumping og dårligt arbejdsmiljø på visse arbejdspladser.
Det blev ikke mindst tydeligt i DR's dokumentar »Underdanmark«, som dokumenterede, hvordan migrantarbejdere befinder sig på samfundets bund og udfører illegalt og farligt arbejde.
Vi skal have ryddet op blandt de brodne kar, og derfor støtter Danmarksdemokraterne, at Arbejdstilsynet i meget grove tilfælde af social dumping og farligt arbejdsmiljø kan indføre et entreprenørstop.
Dette vil gøre det muligt at stoppe arbejdet på byggepladserne, indtil arbejdsmiljøloven bliver overholdt.
Vi er bevidste om, at dette er et relativt indgribende værktøj, da det indebærer et kollektivt ansvar for alle entreprenører i en byggeproces.
Det kan medføre stigende omkostninger for byggeriet og give anledning til aftaleretlige udfordringer, som vi mener bør adresseres af regeringen.
Derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne, at Arbejdstilsynet får et nyt redskab til at tage hånd om de virksomheder, der på grov og systematisk vis udsætter deres medarbejdere for farlige arbejdsforhold og social dumping.
Tak for ordet.