Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-20:
Tak, og tak for debatten i salen, selv om jeg ikke synes, den har gjort mig særlig meget klogere på, hvorfor regeringen mener, at man ikke kan ophæve den her særregel, hvad angår kvinders kønsceller i forhold til mænds.
Jeg vil faktisk starte med at korrigere Moderaternes ordfører, som siger, at jeg er fejloplyst.
Jeg kan hilse og sige, at § 12, som jeg og ordføreren for Moderaterne drøftede, altså kun handler om æg, den handler ikke om sæd.
Det er rigtigt, at de internationale forpligtigelser, der henvises til, vil omfatte både æg og sæd.
Men det er jo nemlig hele pointen.
Det er jo de samme ting, de skal leve op til, men vi har lavet særregler for ægceller.
Jeg synes, det er meget positivt – og det vil jeg gerne takke regeringen for – at regeringen har budt os op til den her aftale, hvor vi får fjernet nogle af de benspænd.
Det tror jeg bliver godt, men vi har ikke samme vilkår for ægdonation i Danmark som for sæddonation.
Det er rigtigt, at æg og sæd ikke er det samme, og der må gerne være forskellige regler for kvindelige kønsceller og mandlige kønsceller, hvis det er sundhedsfagligt begrundet.
Men hvad jeg har lagt mærke til, siden jeg kom ind, og efter jeg har gennemgået vores regulering på det reproduktive område,
er, at der bliver taget nogle hensyn til kvinder, som der ikke bliver taget til mænd.
Jeg har lyttet til gamle debatter og hørt, hvad det er for nogle begrundelser, der bliver brugt.
For ganske få år siden havde man tidsbegrænsning for opbevaring af æg oppe at vende.
Mit eget parti var også imod dengang.
Det var vi alle sammen.
Man mente, at det er synd, hvis nu kvinder ikke tænker sig godt om.
Man har jo taget et andet hensyn til kvinder, end man har taget til mænd, og det synes jeg skal være begrundet fagligt og ikke være et misforstået hensyn, som vi ellers ser mange steder.
Der bliver sagt, at der ikke skal handles med væv, og at vi så derfor skal have § 12. Det bliver ikke af nogen forklaret, hvorfor man så ikke vil indføre en lignende § 12 for sædceller.
Ingen har kunnet forklare, hvorfor man ikke mener, at det også skal gælde for sædceller.
Det er præcis samme internationale forpligtelser, det falder ind under.
Så det er nogle hensyn, man tager til de kvindelige kønsceller, som man ikke tager til de mandlige.
Jeg finder det problematisk, hvis ikke man kan bruge andre begrundelser, andet end at det er smertefuldt at gå igennem, eller at kvinders kønsceller bliver færre med årene, mens der bliver flere af mænds.
For det ændrer ingenting ved de ting, der er stillet op i de internationale forpligtigelser.
Så det handler udelukkende om et hensyn til kvinden, og der synes jeg bare, at vi kvinder selv skal være i stand til at lave en vurdering af, hvad det er, vi vil.
Det vil betyde en større sikkerhed for os kvinder, at der gælder de samme krav, og at vi har de samme rettigheder, som gælder ved sæddonation.
Det vil også være bedre for branchen.
Vi har været førende i det her land på det reproduktive område, og det giver ingen mening, at vi halter bagud i forhold til at sidestille æg- og sæddonation, hvor det kan lade sig gøre.
Der er andre lande, der går i gang.
Hvorfor er vi bagud på det her område?
Derfor tror jeg faktisk, at jeg kan stå her og have alle imod mig, men jeg er faktisk hundrede procent sikker på, at næste gang det her er oppe at vende i Folketingssalen, vil alle være for.
Derfor skal vi ikke differentiere i reguleringen af kønsceller mellem mænd og kvinder, medmindre det er sundhedsfagligt vurderet, og det er det ikke her
Så jeg takker for debatten, men jeg har stadig ikke fået en dybere forklaring på, hvorfor man mener, at kvinders kønsceller skal reguleres anderledes end mænds i den her sammenhæng.
Jeg synes egentlig, at det er helt absurd at sige, at bare fordi man er blevet imødekommet – for nogle er det benspænd – i sit beslutningsforslag, så er det spild af tid at sidde her i salen.
Det her handler om, at man har nogle andre krav til kvinders kønsceller end til mænds, som man ikke kan begrunde.
Det vil stadig væk være gældende efter den her aftale.
Derfor er det også stadig væk et beslutningsforslag, jeg er i min gode ret til at fremsætte.
Så det der med at sige, at man ikke ville kunne tage det i salen, fordi man er blevet imødekommet halvvejs, forstår jeg vitterligt ingenting af.
Det vil jeg gøre igen en anden gang, og hvis det er, man bliver imødekommet fuldstændig, så trækker man selvfølgelig sit beslutningsforslag, men hvis ikke man gør, er man i sin gode ret til at holde fast i det.
Tak for debatten.
Vi tager den igen om nogle år.
Der tror jeg faktisk vi får det igennem.