runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Monberg (S), 2025-04-22:
Så børnefamilien skal trække to gange 675 kr. ud af deres daglige budget?
Det virker på mig som meget, meget svært for børnefamilier at gøre det.
Så jeg synes, at det er lidt sådan, at man taler om, at de rige godt kan.
Men så er der et andet spørgsmål.
Nu står ordføreren og nævner, at vi ikke skal sende raske ud af arbejdsmarkedet.
Hvordan hænger det sammen med, at vi kommer til at sende nogle, der er raske, ud af arbejdsmarkedet, fordi de kan selvpensionere sig?
Hvordan vil det hænge sammen med arbejdsudbuddet, som jeg ved Liberal Alliance går rigtig meget op i?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Tak for det.
Ah, fru Nanna W. Gotfredsen, vi kender dig nok bedre herinde i Folketingssalen end som en, der bare kommer med sådan et lidt flyvsk og lallet svar.
For jeg har ikke set Moderaterne og da slet ikke ordføreren som nogen, der bare lod sig føre rundt i manegen af hr. Frederik Vad, som kommer med sådan nogle, på en god dag, lidt flyvske løfter om, at engang i fremtiden vil den næste brik blive rørt, altså at bonden bliver flyttet lige pludselig.
Men er det efter det her valg, eller det efter næste valg, eller er det før et valg?
Og er Moderaterne virkelig trådt sådan under fode af de her røde lejesvende, man er gået i regering med, at den her rørte brik flytter man så ikke alligevel?
Altså, man snakker lidt.
Men en rørt brik skal flyttes, fru Nanna W. Gotfredsen, og den flytter man vel med det samme og inden et valg – er det korrekt?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-22:
Mon ikke også det er spørgeren bekendt, at det er langt over min lønramme at indkalde til forhandlinger, så jeg tænker, man skal rette det spørgsmål et andet sted hen.
Det, vi selv gør, er mere end noget andet at inddrage og lytte til stemmer derude, fuldstændig som hr. Frederik Vad beskrev det, i forhold til hvor vi skal hen.
Det her er komplekst, det er alvorligt, og det er grundlaget for den økonomiske stabilitet, og vi skal handle klogt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Bliver der indkaldt til forhandlinger, så vi kan komme videre med den her debat?
Så kommer der forhandlinger i den her valgperiode, eller er det, inden vi skal have tredje behandling, eller hvornår kan man faktisk regne med, at man regeringens side flytter den her brik og gør noget ved den debat?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-22:
Jeg er helt på linje med min formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, i forhold til at rørt brik skal flyttes, for det skal den da, og mon ikke også, den bliver det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Fru Nanna W. Gotfredsens formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, har lavet den her skakmetafor, som beskriver problemstillingen med, at man bare åbner en pensionsdebat og så ikke rigtig gør noget, hvor han sagde, at rørt brik skal flyttes, altså at har man fat i brikken i skak, skal man også flytte den brik.
Altså, hvad gør man i regeringen, for at man faktisk kommer videre med den her pensionsdebat?
Eller er det bare noget, der skal vente til efter næste folketingsvalg?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-22:
Spørgeren ved godt, at dem, jeg holder allerallermest af, dør 17 år før.
De kommer ikke i nærheden af en folkepensionsalder.
Det er ikke noget enkelt spørgsmål at svare på.
Jeg tror, det bedste svar er at følge det nøje, ligesom man helt fra velfærdsforliget var opmærksom på, at man skulle holde øje med arbejdsmiljøet og man skulle justere på det ene og det andet, i forhold til at man også kan holde til det og kan have et dejligt arbejdsliv.
Jeg har det måske mere stramt med, at ordføreren siger, at man har lyst til at stoppe på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, arbejdsmarkedet er en nødvendighed.
Det er mit grundsynspunkt.
Det er den klan, jeg kommer fra, hvis vi skal tale om, hvilke klaner vi kommer fra.
Der arbejder man bare, og hvis jeg ellers måtte sige det, ville jeg sige røven ud af bukserne – nu sagde jeg det alligevel.
Så det der med at have lyst til at forsvinde fra et arbejdsmarked synes jeg faktisk er et lidt underligt synspunkt.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Kunne fru Nanna W. Gotfredsen prøve at lægge nogle spor ud til, hvad sådan en skulle indholde, så man faktisk kommer de mennesker i møde, der har de her meget forskellige liv?
Som det er i dag, har vi jo nogle mennesker, der har et totalt luksusliv som pensionister, og vi har et seniorproletariat.
Vi har A-, B- og C-klasser blandt vores seniorer.
Det her med nu at hæve pensionsalderen gælder for alle.
Det gælder også for den tømrerlærling, der starter som 18-årig i dag.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-22:
Det er bestemt heller ikke et spor enkelt spørgsmål lige at svare på.
Jeg tror, at jeg vil sige, at det er en af grundene til, at jeg overhovedet har nærmet mig politik på den her måde.
Altså, det er de absolutte unuancerede aftaler, der indgås og tales om.
Når SF f.eks. siger »gratis psykolog til alle«, altså under 25 år eller under 30 år, tænker jeg: Ja, dem, der har behov for det.
På samme måde kunne vi måske få en mere nuanceret samtale om pensionsalderen, altså om, at vi er forskellige.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Det, vi behandler i dag, er jo en forhøjelse af pensionsalderen for alle .
Det, vi behandler i dag, er jo et forslag om at hæve pensionsalderen for alle .
Så jeg kunne godt tænke mig at høre fru Nanna W. Gotfredsens bud på, hvordan vi får et pensionssystem til at afspejle, at vi lever så vidt forskellige liv.
Altså, nu sidder vi her og nærmest behandler det, som om folk er ens, hvad de jo ikke er.
Derfor har vi lavet forskellige fratrædelsesordninger.
Hvordan ser fru Nanna W. Gotfredsen et pensionssystem, der tager udgangspunkt i de liv, som vi nu engang lever, mere end at vi hæver pensionsalderen for alle?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-22:
Der er ingen som helst tvivl om, at der er al mulig grund til at blive ved med at bringe det på banen.
Jeg er forholdsvis spritny i det her, men jeg har da allerede selv nogle tricks i skuffen til at bringe ting og sager på banen.
Det skal da gøres.
Men jeg kommer også til at tænke på mit første møde med en juridisk professor på det juridiske fakultet, for præmissen lyder, som om retfærdighed findes.
Retfærdighed findes ikke.
Vi kan tilstræbe den, og det kan vi gøre via hårdt arbejde.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-22:
Men sådan er det jo for f.eks. direktøren.
Man kan se – det så vi for et par år siden – at der var en direktør på 51 år, der trak sig og gik på pension.
Der handler det jo om deres lyst.
Men for folk flest er det jo et krav.
Det er det, jeg mener er forskellen i den økonomiske ulighed, der er: Nogle kan gå på pension, når de har lyst, og der er det fuldstændig ligegyldigt for dem, hvilken pensionsalder vi sætter herinde i Folketinget, og for andre er det helt afgørende, hvilken pensionsalder vi sætter herinde i salen.
Der synes jeg ikke man har ramt den rigtigt.
For f.eks. er ulykkerne og arbejdsmiljøet stort set det samme.
Man har ikke formået at skabe den forebyggelse, man talte om.
Efterlønnen er under afvikling.
Velfærden har siden finanskrisen været udhulet.
Så hvad gør vi for at sikre værdigheden?
Der er rettigheden en ret vigtig del, tror jeg.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-22:
Jeg synes, at spørgeren gør det samme igen, altså generaliserer.
Min egen morfar havde ingen som helst forestilling om nogen sinde at stoppe på arbejdsmarkedet.
Han var faktisk temmelig handicappet af det, men han forestillede sig overhovedet ikke at skulle holde op.
Der er forskel på folk.
Der er også forskel på blikkenslagere.
Nogle holder ud at ligge på de der knæ i mange år, og andre gør det ikke.
Vi skal have en mere individualiseret tilgang.
Jeg hopper simpelt hen ikke på alt det der.
Vi er i den grad forskellige, og det står vi ved, og det er ret smukt, at der er plads til uenighed og usikkerhed og til, at man kan vende tingene.
Og vi vil rigtig gerne noget hurtigt; det skal også være ordentligt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Jo, men vi har bare ikke samme pensionspolitik, som Enhedslisten har.
Og det er da klart, at når man betaler skat i 40 år, skal man da også forvente, at de ordninger, vi har, er ordentlige, og at man ikke sender sin bedstemor på et plejehjem, og så bliver hun mishandlet, og at vi ikke skal have sendt vores børn i skoler, hvor de ikke kan rummes overhovedet, og hvor vi bruger 2,2 mia. kr. på, at forældrene skal passe børnene derhjemme.
Det synes jeg da klart.
Men at vi har et udgangspunkt om, at man forsørger sig selv, synes jeg ikke er usundt eller utaknemligt på nogen som helst måde.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-22:
Jeg tror i hvert fald, jeg vil give et råd herfra, og det er måske at lade være med at bruge det udtryk, for jeg tror virkelig, man kommer til at gøre folk unødigt såret, altså som om man overhovedet ikke anerkender den indsats, folk har lagt, og den skat, som de har betalt.
Nu hvor ordføreren nævner direktørens rigdom, er den jo netop skabt på ryggen af de mennesker, som det her lovforslag vil ramme.
Men hvad er det så, Liberal Alliances svar er?
Mener Liberal Alliance ikke, at pension er en del af sikkerhedsnettet?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Jeg ved ikke, om der er en oplevelse af, at vi betaler skat ind som en slags bankkonto til os selv.
Det gør vi ikke.
Vi betaler vores skat til netop at have et sikkerhedsnet for dem, som ikke kan, for at sikre, vi har et godt sundhedsvæsen, for at sikre, vi har veje, for at sikre alle mulige ting.
Det er ikke bare sådan, at nu lægger vi alle de her penge, og så ligger de, indtil jeg har lyst til at tage dem ud igen.
Det er jo det, jeg mener, når jeg siger, at det jo egentlig os alle sammen, der lægger dem ind, og direktøren betaler faktisk væsentlig mere i den kasse, end hvad vi f.eks. gør herinde.
Derfor er det, at jeg siger, at vores fælleskasse jo er til at dække for de ordninger, vi allerede har, og det er netop til dem, der ikke kan forsørge sig selv.
Som udgangspunkt forsørger man jo sig selv.
Når vi er i den arbejdsdygtige alder, går vi på arbejde, får vores løn, betaler vores egne regninger, og vi sparer op til pension som udgangspunkt, og vi bliver suppleret med en folkepension.
Har man lyst til mere end det, synes jeg da også, man skal have god mulighed for det, og derfor har vi også politik på hylderne til det.
Men at mene, at man bare kan sige, at fordi man har betalt skat ind x antal år, skal man kunne bruge det til, hvad man vil, synes jeg er en misforstået måde se på vores fælleskasse på.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-22:
Jeg må også indrømme, at det er det samme, der nok fik mig til at trykke mig ind.
Jeg blev virkelig provokeret af, at Liberal Alliance siger, at man ikke skal kunne trække sig tilbage for andres penge.
Altså, undskyld mig, hvilke penge er det i forhold til sosu'en, mureren, lastbilchaufføren og betonarbejderen – hvem er det, der har indbetalt skatten?
Hvem er det, der har betalt for den her velfærd?
Og hvis vi taler om at gå på pension for andre menneskers penge, vil jeg da sige, at det netop er de direktører, vi ser der med afkastet af andre menneskers arbejde trækker sig tilbage.
Så jeg vil bare give ordføreren muligheden for at sige, hvad ordføreren mener med »andre folks penge«.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Der går faktisk ikke så lang tid imellem, for det er overhovedet ikke første gang, Karsten Hønge bruger præcis det argument mod de politiske holdninger, jeg har i Liberal Alliance.
At man hidser sig op og kalder vores politik for arrogant, bare fordi vi kalder det, hvad det er, er faktisk ikke første gang, og det er faktisk heller ikke, fordi der går så lang tid imellem.
Det er da klart, at folk skal have mulighed for at trække sig tilbage, hvis det er det, de har lyst til.
Det er der også mange der gør.
Det mener vi at endnu flere burde have mulighed for.
Det er også derfor, vi har politik på hylderne, som giver endnu flere mulighed for at trække sig tilbage, hvis det er det, de har lyst til.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Der går længe imellem, at jeg oplever sådan en arrogance, sådan en hån, sådan en bedrevidenhed, når fru Sólbjørg Jakobsen fortæller mennesker, der har været på arbejdsmarkedet i over 40 år, for det skal de være for at få Arnepension, at de trækker sig tilbage for andre folks penge – andre folks penge, når de selv har været på arbejdsmarkedet i over 40 år?
Nej, de trækker sig tilbage for deres egne penge, for de penge, som vi har i fællesskabet.
Heldigvis – heldigvis, siger jeg – er der nogle af dem, der går på Arnepension, der ikke er helt slidt ned, så de kan hygge sig lidt med deres børnebørn derhjemme for deres egne penge.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Fordi du ikke trækker sig tilbage for din egen opsparing.
Hvorfor i alverden tror man, at folk er nedslidt og har brug for at trække sig tilbage efter 40 år på arbejdsmarkedet?
Nogle gange undrer jeg mig over, om folk herinde har snakket med vores dejlige danskere derude.
Der er selvfølgelig nogen, der bliver nedslidt.
Det kan jo ramme enhver.
Men udgangspunktet er, at danskerne faktisk arbejder, længere end man overhovedet forventer.
De er faktisk sunde og raske.
Det er ikke blevet et mere opslidende arbejdsmarked derude end før.
Tværtimod har vi fået flere hjælperedskaber og bedre arbejdsvilkår.
Danskerne har faktisk lyst til at arbejde, og dem, der ikke har, har i høj grad mulighed for at trække sig tilbage selv.
Så når Karsten Hønge spørger, hvorfor jeg mener, at man trækker sig tilbage for andre folks penge, vil jeg sige, at det er, fordi man trækker sig tilbage på en offentlig ordning, selv om man sagtens kan forsørge sig selv.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Fru Sólbjørg Jakobsen sagde, at man ikke bare sådan skal kunne trække sig tilbage, når man er rask, for andre folks penge, og nævnte her Arnepensionen.
For at komme på Arnepension skal man have været på arbejdsmarkedet i over 40 år.
Hvad i alverden mener fru Sólbjørg Jakobsen med, at man trækker sig tilbage for andre folk penge, efter at man har arbejdet i over 40 år og betalt sin skat?
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Altså, SF mener det samme som et meget stort mindretal – var det med et enkelt mandat, regeringen vandt afstemningen sidste år?
Vi siger bare: Skulle man nu lige tage at udskyde det her en anelse?
Det træder først i kraft i 2040.
Man kunne jo nok finde det halve eller hele år til, at vi kunne få en forhandling om et nyt velfærdsforlig eller om en ny måde at finansiere en eventuelt stigende pensionsalder på, hvor man så kunne finansiere nogle af de andre ting.
Kunne man da ikke lige have brugt den tid, så vi kunne have fået et alternativ til bare bevidstløst at hæve pensionsalderen?
Det var vores pointe.
Maria Durhuus (S), 2025-04-22:
Jeg tillader mig nu alligevel, på trods af at ordføreren ikke vil gå ind i budgetforliget i Hvidovre Kommune, at sige, at skattelettelserne jo er givet af SF i Hvidovre med store konsekvenser for velfærden i Hvidovre.
Når vi i Socialdemokratiet ikke springer fra en aftale, fordi vi gerne vil lave noget ordentligt, og fordi vi gerne vil sikre, at finansieringen er i orden, hvorfor er det så, ordføreren mener, at det er forkert?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Ja, alle skal have muligheden for det.
Hvis de har lyst til at have en ordning, de kan falde tilbage på, selv om de ikke er nedslidte, og selv om de ikke er blevet syge, så kan de gøre det, hvis de ellers sparer op, på en nemmere måde, end hvis vi ikke havde sådan en ordning.
Altså, de rige skal sgu nok klare sig.
De har nok på kistebunden til at kunne trække sig tidligere, hvis det er det, de vil.
Det her ville netop give mulighed for endnu flere at spare op til at kunne trække sig, før de er nedslidte eller bliver syge.
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
For man kan være kommet ud på arbejdsmarkedet som 14-15-årig, man har måske trukket 0 på uddannelseskontoen, man har egentlig ikke gjort særlig meget væsen af sig i forhold til at trække på offentlige udgifter, man har måske arbejdet i et megahårdt job i den private sektor, et megahårdt, fysisk nedslidende job, måske har man været udsat for asbest undervejs, der kan være sket alt muligt i ens arbejdsliv, og så oplever man, at der ikke er en mulighed for, at man kan trække sig tilbage, mens man er rask.
Det er jo det, der er kernen i uenigheden mellem Socialdemokratiet og Liberal Alliance her, nemlig om man skal have mulighed for at kunne trække sig tilbage, mens man er rask, eller om man skal være syg, før man kan få lov at slippe for at arbejde.
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren forsvarer, at man skal arbejde, til man segner, og at det, at man får nogle år, ligesom akademikerne gør, hvor man kan lege med sine børnebørn og have det hyggeligt og have en fritidsinteresse, på en eller anden måde er et problem for samfundet, hvis vi skal finansiere det.
Hvorfor skal man være syg, før man kan trække sig tilbage?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Det er jo der, hvor hele diskussionen bliver sådan lidt skør, blufnummeret om, at det er et krav, at man skal have haft et hårdt arbejde, at man ikke skal have trukket på uddannelseskontoen, eller at man ikke skal være akademiker, for at få Arnepension, er jo kaldt for længst.
Det er jo ikke et kriterie, Socialdemokratiet har lavet.
Du kan ikke finde sådan et specifikt tidspunkt for, hvornår folk ikke mere vil være raske og de så vil være syge.
Det ved man jo ikke, for det er megaindividuelt, ikke kun iblandt brancherne, men også iblandt menneskene i de brancher, og det er også derfor, det har været utrolig svært at finde ud af, hvad det egentlig er Socialdemokratiet vil med pensionsområdet, for man vil lave det retfærdigt.
Ja, Socialdemokratiet har ikke engang kunnet afvise, at man vil lave en højere pensionsalder for kvinder end for mænd.
For der er der jo også en ubalance.
Thomas Monberg (S), 2025-04-22:
Tak for ordet, og tak for talen.
Der var jo lige lidt, der ikke handlede om regeringspartierne.
Der var også lidt, der handlede om LA's politik, og det var jeg jo rigtig glad for.
Jeg vil følge en lille smule op på det, min kollega har talt om hernede.
Det er jo lidt det her med de 675 kr. – eller op til det beløb – for det hørte jeg lidt om.
Det, jeg vil spørge om her, er: Mener LA, at det er alle, der skal have den rettighed, eller hvordan hænger det sammen?
For for mig virker det en anelse skævt, hvis alle skal spare det samme op.
Men er det alle, der har mulighed for det her?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Det, som vi har taget med, er et beløb op til 675 kr., men det er jo ikke obligatorisk.
Der er ingen, der behøver at indbetale det.
Det er en mulighed for, at flere vil kunne spare op, og med en formodet moderat forrentning forventer man faktisk også, at man vil kunne trække sig på samme vilkår som med Arnepensionen, hvis det er det, man vil.
Men man bestemmer jo selv, om man vil bruge det eller ej.
Men det er rigtigt, at det er begunstigende skattemæssigt, så det ville være nemmere for sygeplejersken at kunne bruge vores ordning, end hvis ikke den ikke eksisterede.
Maria Durhuus (S), 2025-04-22:
Jeg peger ikke fingre af nogen; jeg tillader mig at stille et spørgsmål i debatten, og det tillader jeg mig, fordi jeg jo også kan se, at i Liberal Alliances pensionsudspil står der, hvis jeg har forstået det rigtigt, at alle skal indbetale 675 kr. skattefrit om måneden for at kunne trække sig tilbage.
Er det det samme beløb, 675 kr., uanset om man er ufaglært og enlig forsørger til f.eks. tre eller fire børn eller direktør?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Naturligvis ikke; jeg er jo selv omringet af social- og sundhedshjælpere, f.eks. min bedste veninde, der også har en dårlig ryg.
Nogle af dem har det fysisk godt helt op til folkepensionen, og nogle har det ikke.
Det er et hårdt fysisk job, og der er flere i den branche, som er slidt.
Det er ikke som med førtidspensionen.
Men det ændrer bare ikke ved, at det ikke er alle, der er på Arnepensionen.
Det har man ikke engang kunnet få svar på.
Så det synes jeg virkelig man burde finde ud af i Socialdemokratiet, før man begynder at pege fingre ad nogen, for ordningen er ikke så dårlig, som I siger den er.
Maria Durhuus (S), 2025-04-22:
Jeg blev lidt interesseret, da ordføreren for Liberal Alliance begyndte at tale om særlig kvinder, der går på Arnepension og påberåber sig at være nedslidte, men egentlig er raske, og at de egentlig bare gerne vil være sammen med deres børn og børnebørn.
Jeg har som sygeplejerske igennem ret mange år mødt en del af dem, der tidligere blev kaldt sygehjælpere, og som i dag bliver kaldt social- og sundhedshjælpere, der har løftet tungt og haft et fysisk hårdt job gennem en meget lang årrække, som hver dag tager smertestillende medicin, når de går på arbejde, og som har valgt at tage imod Arnepensionen.
Og efter at de så har taget imod den, har de ikke længere haft behov for at fylde sig med smertestillende medicin.
De har haft et overskud til at træne, og de har haft et overskud til at nyde de år, de nu kunne nyde uden medicin og uden piller.
Er det dem, som ordføreren mener er dem, der lukrerer på alles penge?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
FriPension er jo et supplement.
Det er det, det hele handler om.
Altså, det er helt op til dig selv.
Det er jo et supplement.
Det er en måde, hvorpå det bliver nemmere for flere at spare op, sådan at hvis man vil trække sig, før man er nedslidt, så kan man godt det, hvorimod de andre ordninger, vi har, skal være til dem, der reelt har brug for det, dem, der ikke kan arbejde op til folkepensionsalderen.
De fleste kan jo arbejde op til folkepensionsalderen, flere også længere end det, og det er jo en god ting.
Kim Valentin (V), 2025-04-22:
Så er præmissen jo forkert.
For lad os nu sige, man bruger FriPension, som er LA's forslag.
Så er der jo ingen, der bruger FriPension for at kunne betale sundhedsvæsen, ældreservice og alle de andre velfærdsydelser, vi har stillet op.
Det vil sige, at der ikke er nogen, der ville få råd til at gå på pension med FriPension på den præmis, som jeg hører, på statens regning.
Den hænger jo ikke sammen så.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Det er egentlig for at kunne skelne i forhold til den mulighed, vi gerne vil give folk, hvor man faktisk kan trække sig for sin egen opsparing.
Jeg er godt klar over, at dem, der arbejder i 40 år, også betaler til den kasse, som vil betale for deres Arnepension.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det modsiger jeg heller ikke, og hvem der har trukket mere ud, end de har puttet i, er heller ikke afhængigt af, om det er på Arnepension eller ej.
Det er også meget forskelligt.
Jeg kunne godt have brugt ordet statskassen eller et eller andet.
Men vi har jo lavet en ordning, hvor folk vil kunne trække sig for sine egne penge og på en ordning, som vi herinde ikke vil kunne fjerne, fordi det vil være deres egen opsparing.
Så det er det, jeg mener.
Kim Valentin (V), 2025-04-22:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil også gerne lige tale om den sætning, hvor ordføreren siger, at man trækker sig for andre folks penge.
Det er bare for at forstå, præcis hvad det er, ordføreren og partiet LA mener med den sætning.
For hvis det er meget bogstaveligt, tror jeg, at det er sådan, at når man går på pension, skal man have råd til at leve for sine egne penge; man skal altså ikke have penge fra det offentlige for at kunne leve.
Men når man går på pension, er det jo sådan, at samfundskontrakten er sådan, at samfundet betaler sundhedsydelser, ældreydelser eller rigtig mange andre ting, som ingen har råd til eller meget få har råd til, i hvert fald når man når dertil.
Så hvordan definerer LA det her med at trække sig for andre folks penge?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Det er dokumenteret forkert.
Der er dokumentation for, at en del af dem, der er på Arnepension, ikke har haft hårde fysiske jobs, og at de måske endda har haft lange perioder, hvor de overhovedet ikke har været i arbejde.
Det er dokumenteret, at mange af dem ikke føler sig nedslidt, og især blandt kvinder er årsagen, at de vil være mere sammen med deres børn.
Det klandrer jeg dem overhovedet ikke for, og jeg under dem det.
Derfor synes jeg også, at vi skal have nogle bedre ordninger, men det er en usandhed, at det er for de nedslidte, der har haft de hårdeste arbejdsliv.