runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Men når jeg eksempelvis nævner bandekriminelle, er det jo – og det fremgår også af beslutningsforslaget – fordi en meget stor andel af dem, der dømmes for socialt bedrageri, altså ikke fejl, men socialt bedrageri, også dømmes for andre forhold, grove forhold.
Det er næsten halvdelen, og så er der jo ikke tale om den enlige mor, der kommer til at sætte et flueben forkert på borger.dk.
Jeg tror, at vi alle sammen kan genkende, hvilke typer det er, vi taler om her, og det er jo set fra vores perspektiv helt vanvittigt, hvis man på venstrefløjen siger, at nu har vi det her system, og så skal man bare have lov til at skalte og valte med det.
Altså, anerkender I slet ikke, at der er en risiko for, at opbakningen til vores velfærdssystem forsvinder, hvis ikke man sætter hårdt ind over for dem, som bedrager og svindler med sociale midler?
Carl Valentin (SF), 2021-05-10:
SF har ikke noget særligt ønske om at passe på bandemedlemmer.
Det synes jeg i øvrigt er en stråmand – apropos det, som ordføreren anklagede mig for tidligere.
Og i forhold til fejl versus svindel vil jeg sige, at jeg er med på, at man fra Nye Borgerliges side gerne vil skelne, men det kan jo godt være svært i nogle situationer, og der kan være mennesker, der begår fejl, som så ender i en svindelkategori, og det kan have nogle meget voldsomme konsekvenser, og det er vi bekymret for.
I forhold til om det er relevant at inddrage internationale konventioner her,
vil jeg sige: Ja, det synes jeg sådan set at det er, for vi skal ikke bryde med menneskerettighederne.
Det er noget af det dyrebareste, vi har, og vi synes, det er meget væsentligt, at vi tager højde for det, når vi laver lovgivning her i Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Jeg har fuld respekt for, at SF sidder på den anden side her i Folketingssalen og mener noget andet end Nye Borgerlige.
Men helt ærligt, det fremgår fuldstændig klart af bemærkningerne her, at vi skelner tydeligt mellem fejl og reel svindel.
Så hvorfor komme med en stråmand om, at det her risikerer at ramme helt almindelige, uskyldige mennesker på bunden af samfundet, når vi i bemærkningerne præcis gør opmærksom på, at det ikke er dem, der skal rammes?
Og de bliver i øvrigt heller ikke ramt, sådan som systemet er i dag.
Det var det ene spørgsmål.
Det næste spørgsmål er: Synes ordføreren virkelig, at det er rigtigt at drage internationale konventioner ind på et område, hvor vi kan se, at der jo er meget, meget milde straffe for folk, som for en stor dels vedkommende også begår alle mulige andre former for kriminalitet?
Altså, der er en kæmpe korrelation mellem folk, der svindler med offentlige ydelser, og bandemedlemmer osv. osv.
Skal man altid holde fast i, at nå, ja, der er noget, der hedder internationale konventioner, mens vi så i øvrigt er blinde for, at der sidder nogle, som jo netop – netop – er undergravende for de svage mennesker i vores samfund, som særlig har behov for hjælp, når der kommer de her bandemedlemmer og andre, som svindler med offentlige ydelser?
Altså, hvorfor vil man så gerne vil passe på det segment i vores befolkning?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Carl Valentin (SF), 2021-05-10:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at socialt bedrageri er dybt samfundsundergravende.
Det er, som forslagsstillerne nævner i beslutningsforslaget, usolidarisk.
Jeg vil også gerne sige klart, som jeg i øvrigt også gjorde før i min tale til de andre beslutningsforslag, at vi i SF ikke mener, at udlændinge, der begår grov kriminalitet, har noget at gøre i Danmark.
Vi vil gerne være med til at se på, hvordan man kan udvise flere kriminelle udlændinge, men det skal ske inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser og efter grundige overvejelser.
Det afgørende er, at vi finder den rigtige balance.
Det her beslutningsforslag rammer dog ved siden af skiven.
For det første er jeg meget skeptisk over for, om forslaget her kan vedtages, uden at vi går imod menneskerettighederne.
Det har Nye Borgerlige så tidligere gjort klart at de ikke mener er så vigtigt, men dér er jeg ikke overraskende meget uenig.
Menneskerettighederne er noget af det dyrebareste, vi har.
For det andet mener jeg, at beslutningsforslaget kommer til at sparke nedad.
Forslaget retter sig mod nogle af samfundets mest udsatte borgere.
Hvad med de mange udspekulerede finansfolk, skatterådgivere og virksomhedsejere, der med fuldt overlæg snyder i skat eller kynisk udnytter huller i lovgivningen for at slippe for at betale til fællesskabet?
Men det værste ved forslaget er nok, at det risikerer at ramme folk, der laver fejl, med ufattelig voldsomme konsekvenser.
Jeg er dog glad for og overrasket over, at forslagsstillerne pludselig går meget op i solidaritet.
Det vil jeg gerne minde fru Pernille Vermund og hendes kolleger om, næste gang vi skal diskutere velfærd eller beskatning eller reformering af finanssektoren.
SF kan ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-05-10:
Det er jeg jo fuldstændig enig i.
Der er mange ødelæggende konsekvenser af de internationale konventioner, og en af dem er netop, at man undergraver tilliden til, at vi har et fungerende retssystem, når en forbryders menneskerettigheder eller mulighed for at være sammen med sin familie står højere end danskernes tryghed.
Så er det da klart, at man ikke kan have tillid til det danske retssystem.
Det er jo at gøre nar af folk.
Der er også mange andre negative konsekvenser af de internationale konventioner, f.eks. er det jo en undergravelse af vores demokrati, at vi i Folketinget ikke kan ændre de internationale konventioner, og at dem, der kan ændre de internationale konventioner, er nogle, der sidder uden for Danmark.
Og det er jo meget tit dommere, for det er dem, der udvikler de aktivistiske dele af de internationale konventioner.
Så dermed er det også et kæmpe demokratisk problem.
Der er rigtig mange dårlige sider af de internationale konventioner, og derfor er der ingen tvivl om, at det er fremtidens helt store kampområde.
Det skal der gøres op med, hvis man skal kunne føre en pragmatisk og fornuftig udlændingepolitik, som kan redde Danmark på lang sigt.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Jeg vil for det første bare sige tak for opbakningen, og for det andet vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig.
Der var 794 forseelser, som den her sag for et par uger siden viste.
Der er to udlændinge, der bliver dømt, og de bliver ikke udvist.
Så er der et eller andet EU-forhold, som gør, at de ikke kan sendes ud.
Her vil jeg vove den påstand, at vi også risikerer at miste opbakningen til vores velfærdssystem sådan helt grundlæggende, fordi vi jo stille og roligt ser, hvordan kontrol, bureaukrati osv. sniger sig ind, i takt med at de her mennesker, der kommer udefra, jo finder huller og finder ud af, hvad skal man sige, at svindle sig til danskernes penge.
Og hvis vi igen har en situation her, hvor internationale konventioner får lov til at diktere, hvordan vi indretter os, kunne jeg i hvert fald godt frygte, at der i en fremtid ikke er plads til det solidariske system, som vi har i Danmark.
Er ordføreren enig i det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
Det vil jeg da ikke afvise på forhånd, men jeg vil også bare sige – og det er noget af det, der måske taler for, at vi kunne lande en beretning – at det jo ikke er, fordi vi sådan ser helt så forskelligt på, om det skal have konsekvenser, at man begår socialt bedrageri.
Altså, allerede i dag er der jo folk, der bliver udvist for socialt bedrageri, og man bliver det både for ubetingede og betingede domme, også hvis man har været her i kort tid, og sådan bør det også være.
Hvis vi kan lykkes med at lande en beretning, synes jeg da, det vil være en fin løsning, men det må vi jo drøfte i forbindelse med udvalgsarbejdet og se, om det er en farbar vej.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Det er okay.
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at man allerede i dag kan blive udvist, men når jeg ser på tallene her – og det er tal fra Kriminalregisteret – kan jeg se, at der kun er et enkelt tilfælde de sidste 19 år, hvor en udlænding er blevet dømt til udvisning for socialt bedrageri, og det er altså til trods for, at der i årene 2001-2019 er 764 udlændinge, som har modtaget mindst én fældende dom for socialt bedrageri.
Altså, hvis man både kerer sig om vores velfærdssystem, og hvis man synes, at der er noget skævt i udlændingepolitikken, synes jeg altså, at det her burde være en øjenåbner, også for Socialdemokratiet.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
Jeg synes også, det lyder som nogle opsigtsvækkende tal.
Jeg kender dem ikke tilstrækkeligt til, at jeg vil sådan kloge mig alt for meget på dem her fra talerstolen, men det synes jeg bestemt vi må se nærmere på.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Tak for det, og tak for at slutte positivt.
Og vi ved, at der er et stort flertal i Folketinget, som ser de her konventioner som nærmest sådan hellige skrifter.
Og det er så, hvad det er.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til den her sag fra 2016 og en bøde på 900 kr.
For noget af det, som er problemet i dag, er jo, at socialt bedrageri dømmes meget mildt.
Men når vi taler reel svindel og bedrageri, er der meget milde straffe i dag.
Kunne ordføreren ikke oplyse os om: Hvad var forseelsen?
Hvad var det, man havde gjort, altså vedkommende, som fik en dom i 2016, og som fik en bøde på 900 kr.?
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Det ville jeg ønske jeg kunne.
Man dommene er anonymiseret i den folketingsbesvarelse, jeg har her.
Så jeg har udelukkende oversigten over, hvilke minimum- og maksimumstraffe der er blevet tildelt i forhold til socialt bedrageri.
Og jeg kan også afsløre, altså i den anden ende, hvor jeg tror at fru Pernille Vermund og jeg er fuldstændig enige, at der er en, der er blevet idømt en bøde på 356.000 kr.
Så er vi altså oppe i noget, der er ret groft, så det spænder altså i de år, jeg har fundet tal fra, fra 900 kr. til 356.000 kr.
Og idéen med at straffe socialt bedrageri hårdere og sikre, at vi får gjort op med de milde domme, er vi helt med på.
Faktisk stod vi jo også selv fadder til den ændring i beskæftigelseslovgivningen, der for nogle år siden gjorde det lettere for kommunerne at administrere, hvordan man sanktionerer over for socialt bedrageri, og som sådan set også lagde en grænse ind for, hvornår man skulle anmelde det og dermed optage politiets og domstolenes tid, så man, for at være ærlig, så lidt mere gennem fingre med nogle af de bagatelsager, hvor man godt kunne se, at her var der tale om en fejl eller som minimum noget, der ville givet en meget, meget mild sanktion, så man i stedet for kunne bruge tiden og ressourcerne på at slå ned der, hvor det er groft og systematisk.
Og det spor synes jeg sådan set vi skal gå videre ad.
Marie Krarup (DF), 2021-05-10:
Tak for ordet, og tak for beslutningsforslaget, som vi ser meget positivt på.
Vi har i Dansk Folkeparti jo længe kæmpet for en stram udlændingepolitik, og på mange punkter er det jo ved at lykkes at stoppe tilstrømningen.
Vi er ikke i mål, men der er gjort meget store fremskridt.
Så der, hvor den virkelige debat og det virkelige problem ligger i dag, er jo at få repatrieret folk, at få hjemsendt udlændinge og få udvist kriminelle udlændinge.
Så målet med at slå hårdt ned på socialt bedrageri, som jo er en undergravende forbrydelse over for vores danske land, hvor vi jo har en stor sympati med hinanden, er at slå hårdt ned på den form for kriminalitet.
Det har vores store sympati, og samtidig skal der sørges for, at udlændinge, der begår den form for kriminalitet, rent faktisk kan udvises.
Det er lige præcis noget, som vi støtter meget op om, og der er det store problem jo i virkeligheden ikke, at der er nogle, der ser for mildt på socialt bedrageri som kriminalitet.
Det store problem er jo de internationale konventioner, og det er dér, den nye debat ligger.
Det er dét, der er den nye grænsekontrol, om jeg så må sige, ude i fremtiden.
For nu har vi, heldigvis da, i hvert fald midlertidig grænsekontrol, men på udlændingeområdet er det konventionerne, der er den helt store hurdle for en langsigtet løsning af problemet.
Så det er konventionerne, vi skal gøre op med, og det er jo også det, der gør, at mange partier herinde ikke vil kunne støtte det her forslag: Det går på tværs af de internationale konventioner.
Men vi mener, at de internationale konventioner er mindre vigtige end Danmarks frihed og danskernes tryghed.
Så vi vil meget gerne være med til at sætte de internationale konventioner til side, komme ud af dem på en fornuftig måde, sådan at vi lige præcis kan udvise folk, der begår kriminalitet i Danmark.
Så med de ord vil jeg sige, at vi ser meget positivt på beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-10:
Jeg vil sige, at jeg ikke er forarget over det, når nogen snyder.
Jeg er dybt forfærdet over det.
Jeg synes, det er uacceptabelt, hvis nogen snyder med offentlige ydelser og med offentlige midler, helt grundlæggende fordi det jo er det, vores samfundskontrakt er bygget op om.
Vi betaler ind til velfærdssamfundet, således at de mennesker, der har behov for hjælp, ældre, mennesker med handicap, folk, der er på sygehus, osv., kan få den hjælp, de har behov for.
Så det er naturligvis dybt uacceptabelt med folk, der snyder med det eller snyder i forhold til coronahjælpepakkerne.
I forhold til det, som spørgeren bl.a. er inde på, med, om de nuværende strafferammer er gode nok, vil jeg sige, at det synes jeg vi må kigge på, men det er jo ikke lige det, som beslutningsforslaget her drejer sig om; det drejer sig særlig om udvisningsdomme.
Men hvis der er nogle eksempler på nogle domme, hvor man kan se, at der er en systematik i, at strafferammen generelt er for lav for socialt bedrageri, må vi selvfølgelig se nærmere på det.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Altså, det er jo typisk sådan, at hvis man får en meget mild dom eller straf og hvis man får en betinget straf, er det sværere også at udvise, hvorimod det på de områder, som vi talte om tidligere, voldtægt, vold osv., er lettere at udvise, for der er der proportioner mellem den straf, man får, og så et krav om udvisning.
Så på den måde er man jo nødt til ligesom at skubbe til vores opfattelse af, om det her er noget, hvor man sådan bare lige kan sige, at nå ja, det er også træls, at han sådan går og svindler med vores midler, men at det slipper han så af sted med, eller om vi siger, at vi faktisk tager det her alvorligt, dels fordi det er andre menneskers penge, dels fordi det jo også er en forudsætning for, at vi også om 5, 10 eller 50 år har et velfærdssystem, som fungerer, for dem, der har allermest brug for hjælp.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
I Portugal har de rent faktisk en ordning, der svarer til den, som Radikale Venstre foreslår her i dag.
Ministeren nævner det her med, at der er et lempeligere opholdskrav, men det har jo så ikke nogen betydning, fordi de børn, som er omfattet af vores beslutningsforslag, er børn, som i sagens natur har været i Danmark i 18 år.
Så en lempelse fra 9 til 8 år har jo ingen betydning.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren kan oplyse, hvorfor ministeren regulerer indfødsretsområdet med aftaler, når der i grundlovens § 44 er et krav om lovregulering, ligesom der er et krav om lovregulering i grundlovens § 43?
I § 43 står der, at »ingen skat kan pålægges, forandres eller ophæves uden ved lov«, og i § 44 står der tilsvarende, at »ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov«.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Jeg forstår fuldstændig spørgsmålet, fordi det jo er en noget unaturlig procedure og administration, vi har på statsborgerskabsområdet, men det skyldes jo lige præcis den bestemmelse i grundloven, som spørgeren selv henviser til.
Derfor bliver der hvert halve år fremsat et lovforslag her i Folketinget med en frygtelig masse navne på.
Jeg tror faktisk, at vi i sidste uge lige har førstebehandlet sådan et lovforslag.
Det er klart, at vi, når ministeriet sidder udarbejder det lovforslag, gerne vil vide nogenlunde, at der er opbakning i Folketinget til de navne, der står på lovforslaget.
Derfor har vi på forhånd indgået en politisk aftale med et flertal i Folketinget, der siger, at I, hvis folk ellers lever op til de her betingelser, gerne må putte navnet på lovforslaget, og så kan det flertal i Folketinget føle sig trygge ved, at de navne, der står på det lovforslag, enten har levet op til de betingelser eller har fået en dispensation i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Det er jo et forsøg på at undgå, at vi hvert år skal vedtage 2.000 eller 5.000 forskellige lovforslag her i Folketinget for at tildele statsborgerskab.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Tak til ministeren.
Som på mange andre spørgsmål inden for udlændinge- og flygtningeområdet er Frie Grønne og regeringen også fuldstændig uenige her.
Ministeren siger i sin tale, at når folk kommer hertil, er det helt fair, at der så bliver stillet krav til deres børn i forhold til indfødsretsprøve osv.
Men er det ikke ministerens opfattelse, at de børn, der er født og opvokset i Danmark, altså er danskere?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Sådan ville jeg ønske at det var.
Det ville jeg virkelig.
Men det er nok også min opfattelse, at det kan man ikke bare naturligt lægge til grund.
Hvis jeg flyttede til Tyskland med mine børn, ville man heller ikke bare kunne lægge til grund, at de er blevet til tyskere.
Rigtig mange børn, der bliver født her i landet, har jo forældre, der får statsborgerskab, og så får børnene det så også automatisk sammen med deres forældre.
Det er der jo masser af mennesker, der gør hvert år.
Nogle gør det på de her lempede regler, jeg fortalte om før, og de får så dansk statsborgerskab.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Men hr. minister, det er rigtigt, at dem, der kommer hertil, ikke pr. automatik er danskere, men regeringens tilgang svarer jo lidt til at sige til dem: I er et produkt af jeres forældre; vi behandler jer i forlængelse af jeres forældre.
Hvis man er etnisk dansk og født på Rigshospitalet og man er dansker med en anden baggrund og født på Rigshospitalet, må der alt andet lige gælde de samme regler.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Med al respekt synes jeg faktisk ikke, den argumentation hænger sammen.
Hvad nu, hvis jeg med min kone flyttede til Frankrig og fik et barn, der blev født i Paris?
Hvis der så stod et parlamentsmedlem i Frankrigs nationalforsamling og sagde, at det barn ikke er dansk, men pr. definition er fransk, fordi det er født i Paris, så ville jeg da sige: Hov, hvad snakker I om?
Det er min datter, hun er født af to danske statsborgere.
Jeg skal nok bestemme, om hun er dansk eller hun ikke er dansk.
Sådan ville jeg da sige.
Men som spørgeren også siger, er der to måder at tildele statsborgerskaber på i verden.
Der er en ved blod, og der er en ved jord, siger man populært.
Der er nogle lande, der kører efter den regel: Hvis du er født på vores territorium, er du pr. definition vores statsborger.
Det vil typisk være lande, der også har en indvandringshistorik.
Så er der andre stater, der siger, at det følger slægten.
Og jeg tror, at særlig i en tid med folkevandringer og mange, der flytter sig, er det vigtigt at holde fast i, at vi ikke uddeler statsborgerskab pr. automatik, men at det er noget, folk har levet op til.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-10:
Med det her beslutningsforslag foreslår Det Radikale Venstre at gøre det muligt for unge udlændinge, der er født og opvokset i Danmark, at få let adgang til dansk indfødsret.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er helt rimeligt, at vi stiller høje krav til personer, der søger at opnå dansk statsborgerskab.
Man bliver ikke nødvendigvis dansk af at være født og opvokset i Danmark.
Hvis man vokser op i familier i parallelsamfund nogle steder i Danmark, er det begrænset, hvor gode forudsætninger man har for at blive dansk.
Som reglerne er indrettet i dag, mødes unge, som er født og opvokset i Danmark, allerede med lempeligere krav som f.eks. lempeligere sprogkrav.
Her skal de alene have afsluttet folkeskolens afgangseksamen med et samlet gennemsnit på 02.
I Socialdemokratiet mener vi, at man gør mennesker en massiv bjørnetjeneste, når man undlader at stille krav til dem.
Vi har høje forventninger til det enkelte menneske.
Vi har stor tiltro til, at unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, sagtens evner at opfylde de krav, der bliver stillet, når de søger om at blive danske statsborgere.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Jeg sad faktisk lige og bladrede lidt rundt i den rapport fra Institut for Menneskerettigheder, og jeg vil gerne fastholde, at vi i Danmark lever op til de forpligtelser, vi har på området.
Jeg synes også, at jeg i talen nævner, at der er en mere lempelig adgang for de unge til at få statsborgerskab, end der er for resten, i forhold til opholdskravet, ligesom vi anerkender, at de lever op til sprogkravet, hvis de har bestået 9. eller 10. klasse med 02.
Men det er juraen i den diskussion, vi har nu, som selvfølgelig er relevant, for vi skal overholde de regler, vi har tilsluttet os.
Men jeg synes også, at der er den politiske diskussion, og der har jeg det i hvert fald selv sådan, at det nogle gange er meget sundt lige at vende debatten på hovedet og at forestille sig, at det var os, der var udlændinge og boede i et andet land med vores børn.
Men hvis jeg nu boede i Lissabon – jeg har lige fået en datter for halvandet år siden – og min datter nu var født i Portugal, ville hun jo være født som dansk statsborger.
Hvis hun så på et tidspunkt ønskede at blive portugisisk statsborger eller dobbeltstatsborger, ville det så være urimeligt at sige, at hun skulle gå op til en prøve i Portugal og vise, at hun vidste lidt om det portugisiske samfund, før hun fik det portugisiske statsborgerskab?
Jeg ville ikke betragte det som afvisende og som et overgreb på hende.
Jeg ville betragte det som helt naturligt, at portugiserne stillede det krav.
Så jeg synes også, at det er rimeligt, vi stiller det krav.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Tak, og tak til ministeren.
Ministeren mener, at regeringen imødekommer konventionskravet om, at det skal være nemmere for børn, der er født i landet, at få statsborgerskab end for voksne, der kommer til landet.
Imidlertid mener Institut for Menneskerettigheder det modsatte.
De kommer til den modsatte konklusion, nemlig at Danmark ikke lever op til internationale forpligtelser om, at det skal være lettere at opnå statsborgerskab for personer, der er født i landet.
Der er i flere europæiske lande det, vi kalder en begrænset jus soli, f.eks. i Frankrig, hvor et barn født i Frankrig af udenlandske forældre bliver statsborgere ved 18-årsalderen, forudsat at barnet bor i Frankrig og har boet i landet i 5 år.
Der kan også nævnes Tyskland, Grækenland, Irland, Luxembourg, Portugal og England.
Så kunne ministeren overveje at følge den europæiske konvention og eksemplerne fra de nævnte europæiske lande?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-10:
Jeg synes ikke, det bare er træls, når der er nogen, der snyder med offentlige ydelser.
Jeg synes, det er dybt uacceptabelt.
Men jeg er rigtig glad for ordet træls, for jeg synes, det dækker rigtig mange facetter, og man kan godt bruge ordet træls, når det sådan virkelig er træls, og man kan også bruge det i en sådan lidt mildere grad, når noget bare er træls.
Jeg tror, vi er enige om, at her skal det bruges i sin sådan meget skarpe form, når vi nævner ordet træls.
Spørgeren var også inde på, at nogle mennesker, der begår socialt bedrageri, måske også begår banderelateret kriminalitet, og hvis man gør det, er der jo en væsentlig højere straf for det, og det betyder, at hvis betingelserne er til stede, kan det medføre en udvisningsdom.