runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Mange tak.
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte lidt inden for samme tema.
det siger jo sig selv.
Men når det kommer til spørgsmålet, som hr. Martin Henriksen også var inde på, om, at der er områder, hvor de danske værdier er udfordret – det kunne f.eks. være en boligforening, der går ind og siger, at de ikke længere ønsker et juletræ til stor ærgrelse for mange af de danske beboere, der er der – kan ordføreren så se, at det er et problem?
Og det er jo altså et problem, som i visse områder, især i ghettoerne, er kommet af en alt, alt for stor indvandring, og det er vel at mærke den indvandring, som den her regering har gjort rigtig meget for at nedbringe, i hvert fald i forhold til antallet af asylansøgere.
Kan ordføreren ikke se, at det er en udfordring i visse områder af det danske samfund, at de danske værdier er under pres?
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Det accepterer jeg også, altså at flertallet bestemmer.
Det gør jeg bestemt.
Jeg synes også, det var en dum beslutning, og jeg tror egentlig nok mere, det var en dum beslutning end en ond beslutning.
Jeg tror ikke, den bestyrelse fik tænkt sig godt nok om, for så skulle man selvfølgelig have sagt til hinanden: Det kan godt være, at vi sidder her med et flertal af muslimer – jeg ved ikke engang, om der var et flertal af muslimer, men der var i hvert fald et flertal, som ikke rigtig gik op i det juletræ – men det kan godt være, at der er 10, 20 eller 30 pct., der er i hvert fald mange eller nogle, i vores beboerforening, som faktisk glæder sig til at se det juletræ og synes, at det skal være der, og dem respekterer vi.
Det synes jeg havde været en rigtig demokratisk beslutning.
Jeg respekterer også, at der var et flertal, der besluttede noget andet.
Men jeg ville nok være gået i dialog.
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Jeg er udmærket bekendt med, at man ikke kan købe en kylling, der ikke er halal, i Danmark – det er jo i virkeligheden utrolig sørgeligt.
Vil det sige, at fru Johanne Schmidt-Nielsen har så meget tillid til folk ude i daginstitutionerne, at hvis de besluttede at tvangsfodre børnene med svinekød, så ville det også være okay?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Jeg har frygtelig meget tillid til mennesker, som bor i Danmark, og jeg har frygtelig meget tillid til, at de lokalt ude i den børnehave, hvor man har sine børn, godt kan finde ud af at beslutte, hvordan madpolitikken skal være hos dem.
Jeg må sige, at jeg faktisk synes, det ville være tåbeligt at lave lovgivning om det her fra Christiansborg.
For mig personligt ville det ikke være et krav, at der f.eks. ikke måtte være halalmad i en daginstitution.
Jeg tror faktisk, at de fleste af de kyllinger, vi køber, er halal på grund af den store eksport til en lang række arabiske lande.
Jeg tror på, at den slags beslutninger kan træffes lokalt, og at de træffes bedst lokalt.
Det er helt rigtigt, at Venstre har truffet nogle beslutninger bl.a. med det formål at sikre, at færre asylansøgere søger mod Danmark, og jeg tror også, de har haft en betydning – det tror jeg faktisk ikke de ville have haft for 5-7 år siden, men det tror jeg at de har haft, bl.a. med hensyn til familiesammenføring.
Jeg tror, at hovedårsagen til, at der er kommet markant færre asylansøgere og flygtninge til Danmark, er Tyrkietaftalen, at Balkanruten er blevet lukket og måske også det svenske transportøransvar, men jeg tror også, at nogle af de beslutninger, som er blevet truffet i Danmark, har haft en betydning.
Der har vi nok forskellige moralske grænser eller – vi kan også lade være med at tale om moral – forskellige grænser.
Jeg synes ikke, det er rimeligt at placere familier i den situation, og jeg kan forstå, at Venstres grænse går på 3 år, og så mener Venstre tilsyneladende heller ikke, at vi skal adskille børn og forældre fra hinanden i længere tid, for ellers kunne man jo have sagt, at det skulle være 10 år eller for evigt, og så kunne det skræmme endnu flere flygtninge væk.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Jeg tror, at mit korte svar er nej.
En af de ting, jeg sådan set undrer mig over slet ikke har været oppe endnu, er, at vi jo efterhånden har flere og flere vegetarer i Danmark.
Det er jo ikke nogen menneskeret at få serveret kød, og det er sådan set ligegyldigt, hvilken slags kød det er.
Jeg synes, at det helt afgørende her er, at vi lader det være op til de lokale daginstitutioner, når de serverer mad, at tilrettelægge en ugeplan.
Jeg synes virkelig ikke, at diskussionen om svinekød er essentiel.
Der, hvor man vælger at sige, at man skal servere svinekød, må børnene jo indrette sig med så at tage en madpakke med, enten fordi de af religiøs overbevisning ikke ønsker at spise svinekød eller de er vegetarer eller har en anden overbevisning, der gør, at de ikke har lyst til at spise svinekød.
Jeg synes virkelig ikke, at det er noget, vi skal tage stilling til herinde i Folketinget.
Jeg synes, at det går glimrende derude med at tage stilling til det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
I det regnestykke – om jeg så må sige – som hr. Mattias Tesfaye lægger frem, synes jeg hr. Mattias Tesfaye glemmer at fortælle, at der er en årsag til, at der i de seneste par år, og ikke mindst i 2015, kom rigtig mange flygtninge, nemlig at vi i verden står i en situation, hvor rigtig mange mennesker er på flugt.
Og jeg må sige, at jeg jo synes, det giver mening, at i en situation, hvor ekstraordinært mange mennesker er tvunget på flugt, kommer der også flere til Danmark.
Så bliver vores arbejde med og vores ansvar for at løfte den opgave større.
Jeg mener ikke, at Danmark er ved at knække sammen under et flygtningepres.
Men jeg mener, vi kunne blive langt bedre til integration, også af de mennesker, som kom for 30-40 år siden, og som i øvrigt for en stor dels vedkommende slet ikke kom som flygtninge, men kom som arbejdskraft fra bl.a. – og ikke mindst – Tyrkiet.
Vi kunne blive langt bedre til at løfte den integrationsopgave.
Vi kunne også blive bedre til at dele opgaven mellem os, fordi det er i nogle bestemte boligområder, at opgaven ligger på nuværende tidspunkt.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-01-12:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen nævnte historien om 13-årige Malaika, som jo er rigtig dejlig, og sådan har vi nok alle sammen historier om noget, der er positivt og godt.
Hr. Mattias Tesfaye nævnte, at da han var dreng, var 1 pct. af de børn, der blev født, født af ikkevestlige indvandrere, og nu er det omkring 20 pct.
Vi ved, at tallet for børn født af etnisk danske par er ca. 1,79 barn pr. par, og at tallet af børn født af par af anden etnisk herkomst 3,04 barn pr. par.
Det vil sige, at vi tydeligt kan se, at antallet vokser.
I Brøndby er over 50 pct. af anden etnisk herkomst.
Mener Enhedslisten ikke, at det er skidt for de danske værdier og for Danmark, hvis vi om 40 år har flere muslimer i Danmark end kristne, og hvis størsteparten af dem, der sidder her i salen, er af muslimsk herkomst?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Tak for talen.
Det er jo ganske legitimt, at ordføreren gerne vil bringe klimaet op – det kan vi så diskutere – men jeg tror bare, at i den her debat bliver det nok at komme lidt for vidt omkring.
Selvfølgelig drejer værdidebat sig om, hvordan vi bedst muligt sikrer det danske samfund også i fremtiden, og der er jo alle mulige præmisser og forhold, man kan indregne i det her.
Det har jo aldrig handlet om hudfarve med hensyn til de ting, vi diskuterer her, men kulturel, historisk og religiøs baggrund.
Nu har fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke villet svare, men mener ordføreren ikke, at det er et problem, at religiøse renhedsforestillinger betinger, hvilken mad der serveres i danske børnehaver?
Christina Egelund (LA), 2018-01-12:
Jeg takker hr. Christian Rabjerg Madsen mange gange for muligheden for det.
Nu er vi jo så heldige, at jeg i mit parti har undervisningsministeren, som jeg ved sidder dybt begravet i forhold til at finde en løsning på det her problem, som lige præcis afvejer de to konkrete modsatrettede hensyn, som jeg anførte i mit første svar.
Og jeg har ikke noget mere konkret svar på det i dag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-12:
Jeg er glad for, at ordføreren anerkender, at vi her har at gøre med et problem, og at det har en betydning, hvad for en elevsammensætning der er på det enkelte gymnasium.
Jeg vil gerne give ordføreren mulighed for, hvis der er konkrete forslag til løsninger, at kunne bruge sin taletid på at sige, hvordan Liberal Alliance ser at man kan løse det problem, som jeg oplever vi er enige om der er.
Christina Egelund (LA), 2018-01-12:
Jeg anser det absolut for at være et problem – det gør jeg – og også et problem, som der skal findes en løsning på.
Så er der jo det modsatrettede hensyn, når man skal kigge på løsninger, nemlig at vi også skal værne om retten til selv at bestemme, hvilket gymnasium man vil gå på.
Inden for en eller anden afvejning af balancerne mellem de to hensyn, altså hensynet til løsningen af det problem, som hr. Christian Rabjerg Madsen jo korrekt anfører, og hensynet til det fri gymnasievalg, skal vi finde en fornuftig løsning.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-12:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg er interesseret i ordførerens holdning til spørgsmålet om ghettogymnasier, altså gymnasier, hvor andelen af unge med anden etnisk baggrund end dansk bliver meget, meget høj, og hvor vi kan se, at danske elever søger væk.
Der er altså noget, der tyder på, at der er en ond spiral på de her gymnasier, hvor etniske unge søger, og hvor etnisk danske unge søger væk.
Det kan jo give nogle integrationsudfordringer, i hvert fald den udfordring, at der ikke er en flertalskultur at integrere ind i, hvis andelen af etniske elever bliver høj.
Christina Egelund (LA), 2018-01-12:
Vi hører tit i debatten, at de grundlæggende danske værdier er under pres, og det er også med det afsæt, at vi nu har den her debat i Folketinget.
Værdikampen er der; de åbne frie demokratier og liberale frihedsrettigheder med alt, hvad de medfører af frihed for borgere, søges udfordret af totalitære strømninger, der vil alt andet end frihed for den enkelte.
Og det er rigtigt, at der visse steder i samfundet er ekstremistiske strømninger, der udfordrer den måde, vi lever med hinanden på, og der er folk, der ønsker det modsatte af de frie, åbne og demokratiske samfund.
Antidemokratiske bevægelser, social kontrol, ekstremisme og radikalisering er alle eksempler på forskelligartede formørkede kræfter, som søger at udfordre vores åbne og frie samfund.
Det skal vi ikke lade passere.
Vi skal stå fast på vores egne værdier, både i ord og i handling, vi skal insistere på, at liberale frihedsrettigheder som religionsfrihed, forsamlingsfrihed og ytringsfrihed er ufravigelige og noget, vi mener, og noget, vi står fast på.
Vi forsvarer ikke de rettigheder ved at nægte bestemte grupper samme rettigheder, for de er universelle værdier.
Vi forsvarer dem ved at stå værn om retten til at sige, hvad man mener, også selv om man er uenig, retten til at bevæge sig frit og retten til at udøve sin tro.
Vi vil have frihed, frisind, fravær af overgreb, menneskelig ligeret og menneskeligt ligeværd og selvforsørgelse, og det skal ingen enkeltpersoner, grupperinger eller myndigheder knægte.
Man hører nogle gange i debatten, at det er indvandringen alene, som er problemet, men jeg mener, og Liberal Alliance mener, at det er mere nuanceret end som så.
For mig og for Liberal Alliance er det vigtigt, at vi husker det væsentlige i værdidebatten.
Det er ikke de mange, mange udlændinge, som lever deres liv i fred og fordragelighed, respekterer grundlæggende danske værdier, og som står op og går på arbejde hver dag for at forsørge sig selv og deres familie, der udfordrer de danske værdier – slet ikke.
Det er derimod det mindretal, som forskanser sig i parallelsamfund og helt grundlæggende ønsker at modarbejde de frihedsidealer, som vi i generationer har bygget op.
Som et liberalt menneske er det min grundholdning, at ethvert menneske har en helt fundamental ret til at søge et bedre liv gennem flid og hårdt arbejde, og derfor siger jeg og Liberal Alliance, at du er velkommen i Danmark, hvis du kan og vil arbejde, hvis du holder dig inden for nogle basale retningslinjer.
Hvis du derimod er kommet til Danmark for at lade dig forsørge af andre, ernære dig gennem kriminalitet eller ikke respekterer grundlæggende frihedsværdier, så siger vi nej tak.
Vi skal kræve, at personer, der vil være i Danmark, nærer respekt om grundlæggende danske værdier.
De værdier er urokkelige, og vil man bo og leve i Danmark, skal man efterleve dem.
De vestlige demokratier, som bygger på frihed og folkestyre, er efter min overbevisning nogle af verdens bedste samfund.
De baserer sig på værdier som frihed og frisind, og det er de grundpiller, som er formet af det danske samfund, og det skal de også blive ved med at gøre i fremtiden.
Astrid Krag (S), 2018-01-12:
Det er jo rigtigt, at man skal skelne.
Og den skelnen finder jo heldigvis også allerede sted i dag i vores asylbehandling.
Man får ikke engang lov til at få en nærmere vurdering af sin sag, hvis det er åbenbart grundløst, at man skal have asyl, fordi man ikke er på flugt på grund af en krig, en konflikt.
Det er jeg helt med på.
Hvis Enhedslistens ordfører anerkender det, fører det mig tilbage til mit første spørgsmål.
Det lå i Enhedslistens ordførers logik tidligere, at vi lige p.t. står med et ekstraordinært stort pres, og at det betyder noget for antallet, og at vi derfor skal være villige til at tage flere lige nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Fru Astrid Krag taler om mennesker, som er på flugt – som altså af FN anerkendes som flygtninge – men jeg hørte det også, som om fru Astrid Krag taler om migranter.
Og sådan hører jeg det, fordi fru Astrid Krag nævner mennesker, som bevæger sig på grund af tørke, oversvømmelse eller fattigdom.
Jeg tror, at det er ekstremt vigtigt i den her debat, at vi holder tungen lige i munden og skelner skarpt mellem flygtninge og migranter.
For det er forskellige strategier, der skal til.
Det kunne man i øvrigt lave en selvstændig forespørgselsdebat om, bl.a. spørgsmålet om migranter.
Der er en hjemsendelsesopgave i forhold til migranter, som er svær, og som kræver aftaler med hjemlandene, og som også kræver, at vi bliver endnu bedre til at skabe muligheder i hjemlandene og skabe muligheder for de migranter, som sendes tilbage.
Astrid Krag (S), 2018-01-12:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen har jo svaret på en stribe spørgsmål fra socialdemokratiske ordførere i forlængelse af den her diskussion, som ordføreren kalder en klassiker, altså diskussionen om antallet.
I det sidste svar siger fru Johanne Schmidt-Nielsen, at Socialdemokratiet glemmer årsagen til, at Enhedslisten mener, at vi skal tage imod nogle flere nu, nemlig at ekstraordinært mange mennesker er på flugt.
Det er jo for så vidt rigtigt i den forstand, at hvis man kigger tilbage, kan man se, at der inden for de sidste 10 år er sket en stigning på 40 pct. – det tror jeg at FN har opgjort det til – af antallet af mennesker, der ikke opholder sig i deres fødeland mere.
Når vi kigger ind i krystalkuglen og ser, hvad der er af væbnede konflikter rundtomkring i verden, og ser, hvad der er af fattigdom og stor økonomisk ulighed, og ser, hvad vi står over for af kommende klimakriser, bliver jeg bare nødt til at spørge Enhedslistens ordfører, om det er hendes og hendes partis vurdering, at vi vil se en voldsom nedgang i antallet af mennesker, der er på flugt, hvis vi kigger 5, 10 år ud i tiden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Uhyrlighederne gik på de beskyldninger, som hr. Martin Henriksen, hr. Marcus Knuth og hr. Naser Khader har udsat Khaterah Parwani og Sherin Khankan fra det, der hedder Exitcirklen, for.
De er vitterlig blevet beskyldt for alverdens uhyrligheder af tre navngivne folketingsmedlemmer, på trods af at de to kvinder om nogen kæmper for frigørelse, for frihed i etnisk minoritets-miljøer, på trods af at de kvinder har viet deres liv til at kæmpe bl.a. imod den negative sociale kontrol.
Det synes jeg faktisk var uhyrligt og helt uforsvarligt.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-01-12:
Nej, det er klart, at hun føler sig dansk, og det er også dejligt, at der er mange, der føler sig danske og integrerer sig i det danske samfund.
Ordføreren må da have en grænse for, hvor mange der kan komme hertil.
Så vil jeg stille det sidste spørgsmål: Ordføreren sluttede sit indlæg med at sige, at vi i Dansk Folkeparti kom med alverdens uhyrligheder.
Hvad mener ordføreren egentlig med det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Jeg tror ikke, at Danmark om 40 år er i en situation, hvor der bor flere muslimer end kristne.
Så vil jeg sige, at det er, som om folketingsmedlemmet helt har misforstået min historie, for min historie om 13-årige Malaika gik jo netop på, at hun er dansk.
Hun er født i Danmark.
Hendes liv er i Danmark.
Hendes hverdag er i Danmark.
Hun er dansk, også selv om hendes forældre kommer fra et andet land.
Det, som folketingsmedlemmet nu står og taler om i Folketingssalen, er, om det her ikke er forfærdeligt, at der er så mange mennesker fra andre lande, der så får børn.
Men de børn er danske.
For mig at se
er det i sig selv et kæmpemæssigt problem, at de unge og børn, som er født i Danmark af forældre, som kommer fra et andet land, igen og igen oplever, at der sættes spørgsmålstegn ved deres danskhed, for så kan vi da være sikre på at skubbe dem væk fra det danske fællesskab.
Situationen i Syrien, situationen med Islamisk Stat og med Assad betød, at ekstraordinært mange mennesker var på flugt.
Det påvirkede næsten hele verden, det påvirkede i særlig grad de lande, som ligger omkring Syrien, altså Jordan, Tyrkiet osv., som jo er dem, der har løftet langt størstedelen af opgaven med at beskytte de mennesker, som var på flugt.
Men derudover er spørgsmålet, om det ikke er rigtigt, at der er mange mennesker, der er på flugt i verden, og at der også er mange mennesker, som er nødt til at flygte, altså ikke i FN's forstand, om jeg så må sige, men som er nødt til at bevæge sig væk fra deres hjem på grund af klimaforandringer og fattigdom osv.
Svaret er ja.
Og det kræver i allerhøjeste grad, at vi handler lokalt, og derfor er jeg også ked af, at man f.eks. vælger at nedsætte udviklingsbistanden.
Jeg synes jo, at Danmark skulle gå forrest i verden og i Europa og sige, at vi har brug for at satse massivt på beskyttelse i nærområderne og på, at man faktisk kan få sikkerhed og stabilitet, og på fremtidsudsigter.
Rigtig mange af dem, som kom til Danmark fra Syrien, havde jo først været i Jordan, men flygtede, fordi der ikke var ordentlige sundhedsmuligheder, ikke ordentlige skolemuligheder, ingen fremtid for deres børn.
Så ja, det faktum, at mange mennesker af den ene eller den anden årsag tvinges på flugt, kræver handling, også af Danmark, men altså i allerhøjeste grad også internationalt.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Jeg og mange andre – tror jeg godt jeg kan sige – var meget glade for de ord, som statsministeren sagde i sin åbningstale om integration, nemlig at det ikke handler om hudfarve eller religion, men om at vælge Danmark, og det spørgsmål, jeg stiller nu, er derfor på ingen måde polemisk ment, og jeg forsøger heller ikke at få statsministeren i fedtefadet hos nogen af sine samarbejdspartnere.
Men jeg tror bare, det er noget, som der er nogle derude der hungrer efter at høre igen og måske også høre endnu tydeligere, og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren til de muslimer, der sidder derude og tænker: Vil Danmark nogen sinde acceptere mig som dansker og se mig som landsmand, selv om jeg er muslim?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-12:
Så man skulle altså stile spørgsmålet derhen.
Hvis der nede bag spørgsmålet ligger spørgsmålet: Har regeringen nogen planer om at bløde op?
er svaret nej – det har vi ikke af de grunde, jeg gav til en start, nemlig at vi er nødt til at føre en politik, som gør, at vi holder tilstrømningen til Danmark under kontrol.
Det er vi lykkedes med.
Der kom vel omkring 14.000, 15.000, 16.000 asylansøgere i 2014, tallet steg i 2015, og nu har vi bragt det ned til det laveste, vi har set i 9 år.
Og vi ønsker ikke at justere på vores asylpolitik på en måde, der bringer de opnåede resultater i risikozonen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Man kan gøre alt muligt for at skræmme flygtninge fra at komme til Danmark, man kan også gøre alt muligt for at forsøge at få de mennesker, som er i Danmark uden et lovligt ophold, til at forlade Danmark igen, men jeg tror, at vi alle sammen har nogle grænser for, hvor dårligt vi kan tillade at børn har det, for at skræmme forældrene ud.
Skal jeg forstå statsministerens svar sådan, at der for statsministeren ikke er nogen øvre grænse for, hvor mange år et barn kan leve på f.eks. Sjælsmark?
Altså: Er det 1 år, er det 2 år, er det 5 år, er det 10 år?
Hvor lang tid kan vi acceptere at et barn lever på den måde på dansk jord?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-12:
Nu lagde jeg jo fra land her i mine afsluttende bemærkninger ved at hilse ny realisme velkommen, og den omfatter så nødvendigvis ikke alle Folketingets politiske partier, men vi er bare nødt til at være realistiske omkring det her.
Jeg forstår godt, hvor man vil hen med det spørgsmål, men alting har en konsekvens.
Hvis vi laver et system, hvor folk med børn kan komme til Danmark – uden egentlig at have et krav på beskyttelse – og sidde i udrejseposition og ikke samarbejde, og hvor de, fordi de har børn, over tid så i virkeligheden kan få den rettighed, som de ikke har, så skrider tingene altså.
Alting har en konsekvens.
Det er derfor, at jeg siger, som jeg også sagde i min nytårstale, at mange af de her ting griber os om hjertet, men vi er nødt til at lade hovedet følge med i alt, hvad vi gør.
Så hvis vi indretter os på en måde, hvor de regler, vi egentlig har lavet, kan suspenderes, ved at folk ikke samarbejder, lægger armene over kors eller skubber deres børn foran sig, opfylder vi altså ikke de mål, vi selv har.
Og regeringen har det mål, at vi holder antallet af folk, der kommer til Danmark, altså, af folk, der så at sige visiterer sig selv ind i Danmark, nede.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Temaet i dag er jo sådan en blanding af danske værdier og indvandring, og en værdi, som vi heldigvis ikke har patent på, men som fylder meget i Danmark, er, at vi synes, at børn har nogle særlige rettigheder, vi passer ekstra godt på børn, og når børns forældre træffer beslutninger, som vi som samfund er uenige i, så gør vi, hvad vi kan, for at beskytte børnene.
Jeg spørger, fordi der jo sidder børn i Udrejsecenter Sjælsmark, og som situationen er nu, risikerer vi jo, at de børn skal tilbringe hele deres barndom i Udrejsecenter Sjælsmark, som er et barsk sted at være barn.
Er der for statsministeren nogen øvre grænse for, hvor længe vi kan lade et barn leve på den måde?
Jeg spørger, fordi der jo faktisk var det,
for statsministerens forgænger, hr. Anders Fogh Rasmussen, der i erkendelse af, at vi ikke kan lade børn tilbringe hele deres barndom i asylcentre, lavede en form for udeboliger i tilknytning til centrene, hvor børnefamilierne kunne bo, og som statsministerens sikkert siger: Jamen forældrene kan jo bare udrejse – jo, men nu er det jo barnets tarv, vi i Danmark plejer at lægge vægt på, også selv om vi er uenige i forældrenes beslutning.
Er der nogen grænse for, hvor længe børn kan leve i sådan et udrejsecenter?