Jesper Petersen (S), 2022-03-04:
Først en tak til forslagsstillerne for med beslutningsforslaget at sætte fokus på et helt centralt spørgsmål, nemlig vigtigheden af troværdighed og integritet i dansk forskning.
Integritet, uafhængighed og troværdighed er helt afgørende for den forskningsindsats, som vores forskningsinstitutioner udfører, og for en forskning af høj kvalitet.
Høj integritet i forskningen er en grundlæggende forudsætning for, at forskningen kan understøtte den løbende samfundsudvikling og hjælpe os med at håndtere de udfordringer, vi som samfund står over for.
Integritet i forskningen spiller også en helt central rolle, når det kommer til forskningens troværdighed og legitimitet i befolkningen og dermed også legitimitet i forhold til de store bevillinger, der gives til området.
Derfor synes jeg sådan grundlæggende, at det er fint at få den her diskussion og have et fokus på de emner.
Det ville jeg godt lige få sagt til indledning, når jeg så i øvrigt vil argumentere for, hvorfor jeg ikke synes, at forslaget er en god idé, og vil tale imod det, men selve det at have den diskussion og det fokus synes jeg absolut er på sin plads, og det er sundt, at vi med mellemrum besøger den debat.
Hvordan understøtter vi så integritet og troværdighed bedst?
Som sagt mener jeg ikke, at det er med forslaget her, fordi det samlet set lægger op til en centralisering.
Alle tilfælde, hvor der er mistanke om brud på ansvarlig forskningspraksis, skal efter forslaget anmeldes til et nyt centralt organ, det nationale forskningsnævn, som også får ansvaret for at vurdere sagerne og træffe afgørelse.
Det gælder alle sager, både sager om tvivlsom forskningspraksis og sager om decideret videnskabelig uredelighed, hvor vi er ovre i sager med en øget alvor.
Nævnet skal også komme med anbefalinger til de forskningsfelter, hvor der måtte være særlige udfordringer i forhold til forskningens integritet.
Jeg mener ikke, at vi løfter integriteten og troværdigheden i dansk forskning gennem centralisering og afkobling fra forskningsmiljøerne.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg synes, det er vigtigt, at det er forskningsmiljøerne, der skal sikre den løbende videnskabelige udvikling.
Det er også forskningsmiljøerne, som i deres daglige virke har til opgave at sikre en ansvarlig forskningspraksis præget af høj integritet og høj troværdighed.
Derfor har universiteterne som en af deres centrale pligter at værne om forskningsfriheden og videnskabsetikken og i øvrigt at sikre en ansvarlig forskningspraksis.
Vi har i en tidligere meget omtalt vedtagelsestekst her i Folketingssalen også lagt stor vægt på den akademiske selvregulering, som vi udtrykte det på det tidspunkt i det forslag til vedtagelse.
Den skal have rum til at virke, og den tiltro, der er til det i den vedtagelsestekst, synes jeg egentlig burde gå igen hos forslagsstillerne bag forslaget her.
Når der sker brud på ansvarlig forskningspraksis, mener jeg, at vi i dag har et både solidt og effektivt system til at håndtere de enkelte tilfælde.
De nuværende regler flugter tæt med anbefalingerne fra det ekspertudvalg om videnskabelig uredelighed, der i 2015 afgav deres anbefalinger, som i øvrigt blev gennemført af den tidligere borgerlige regering med Søren Pind som uddannelses- og forskningsminister og vedtaget af alle Folketingets partier, herunder også Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, som jo er blandt forslagsstillerne til beslutningsforslaget i dag.
Søren Pind fremhævede i sin tale ved førstebehandlingen af det oprindelige lovforslag bl.a. følgende, som jeg godt vil citere fra: »Ansvaret for den konkrete håndtering ligger bedst hos institutionerne, og der er derfor lagt op til, at det er institutionernes pligt at håndtere tilfælde af tvivlsom forskningspraksis.
Fordelingen af ansvaret skal for det første bidrage til et øget fokus på ansvarlig forskningspraksis på de enkelte institutioner.
Dernæst vil forslaget føre til en mere effektiv behandling af sager om egentlig videnskabelig uredelighed i det centrale nævn.«
Her slutter citatet, men det kunne sikkert sagtens være fortsat, og den vurdering, som Søren Pind havde dengang, er en vurdering, som jeg deler.
Jeg vurderer, at den centrale anmeldelse og behandling af alle sager om tvivlsom forskningspraksis og videnskabelig uredelighed vil svække det samlede arbejde for god forskningspraksis og samtidig medføre et unødvendigt bureaukratisk setup med risiko for lange sagsbehandlingstider i sager, der jo kan være ganske vigtige at få afklaret så hurtigt som muligt.
Den nuværende lokale behandling af sager om tvivlsom forskningspraksis sikrer den vigtige kobling til det relevante forskningsfaglige miljø og det lokale arbejde med forskningsintegritet i det daglige.
Den nuværende lokale screening af sager om egentlig videnskabelig uredelighed understøtter, at Nævnet for Videnskabelig Uredelighed modtager veloplyste og relevante sager og altså kan gå direkte til behandling af det, de egentlig er sat i verden for.