runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
I Liberal Alliance er vi jo generelt interesseret i retssikkerheden og i, hvordan vores retssamfund fungerer.
Lige præcis vores valgprogram tror jeg ikke jeg skal stå her og sige noget om, for det kan jeg simpelt hen ikke, men jeg vil da sige det på den her måde: Jeg ville da ønske mig, at vi også gik til valg på f.eks. at sørge for, at der bliver en generel udvidelse af de her tidsfrister for undersøgelseskommissioners indvirkning på f.eks. ministeransvarlighedsloven.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Liberal Alliance har nogle gange været sådan lidt vævende, i forhold til om man har fokus på tingene ved regeringsforhandlinger.
F.eks. sagde man, at man godt kunne pege på Mette Frederiksen, hvis det endelig kom til det, uden en fuldstændig afdækning af minkskandalen.
Hvad med den her sag?
Vil Liberal Alliance gøre det til et punkt, hvis man skulle være med i en regering, eller hvis man skulle støtte en regering efter valget, i forhold til at fristerne skal udvides og man skal åbne op for yderligere undersøgelser af det?
Eller er det noget, man ligesom tager i en sag nu, og så må det gå sin gang, og så kigger man ikke mere ind i det bagefter?
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Det var så lidt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-09:
Hvis man ikke er uvildig, betyder det jo, at man ikke går frit til opgaven, altså at man er i lommen på nogen.
Var det så et uheldigt ordvalg fra ordførerens side?
For ellers må det jo tages som et udtryk for, at Liberal Alliance ikke mener, at en undersøgelseskommission, som vi har haft talrige af med forankring i Justitsministeriet – det er kun Minkkommissionen, der har været forankret i Granskningsudvalget – er uvildig.
Mener Liberal Alliance, at alle de kommissioner ikke har været uvildige?
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Jeg har ingen grund til at beklikke landsdommernes uvildighed, men det opdrag, de har til, hvad de må undersøge, og hvad de skal undersøge, begrænser dem jo, og det kommer fra Justitsministeriet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-09:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at det skulle være uvildigt, og at det kun burde være forankret i Granskningsudvalget og ikke i Justitsministeriet.
Mener Liberal Alliance, at den her kommission ikke er uvildig?
Mener Liberal Alliance, at tre landsdommere ikke uvildige?
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Jeg er klar over, at man i Venstre har travlt med at danne skræmmebilleder af Liberal Alliance, og det gør, at man får alle mulige vilde fantasier om vores forhold til kvinder og alle mulige andre ting.
Men nej, jeg gentager, hvad jeg har sagt, nemlig at dommerne skam kan være ganske uvildige, men det, der kan være en fare i forhold til deres arbejde, er jo, at de kan komme til at have nogle rammer, som gør, at de er bundet, så de ikke kan gøre det, som vi måske helst så de gjorde, nemlig undersøgte sagen fuldt ud.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Jeg ved simpelt hen ikke, om det er mine retoriske evner, som er fuldstændig begrænsede i dag.
Ordføreren er uddannet jurist og advokat.
Man må da have en holdning til, at der er tre personer her, som er blevet hjemsendt, og til, at man nu mener, at deres sager om, hvorfor de er blevet hjemsendt, ikke skal undersøges.
Er det ikke utilstrækkeligt?
Der må da være et eller andet inde i ordføreren, der siger arh, eller er det bare helt fint?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-09:
Jamen jeg synes, det er lidt mærkeligt.
Altså, der var kritik af formuleringen »strengt nødvendigt«, i forhold til at den var for restriktiv, og derfor bliver der lempet på den, og der synes jeg sådan set, at Liberal Alliance skulle anerkende, at det er en måde at imødegå noget af den kritik på, der har været.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Jeg forholder mig til lovforslaget i dag, hvor man har valgt at udvide undersøgelseskommissionens arbejde i forhold til Lars Findsen og i forhold til Claus Hjort Frederiksen – altså om der har været de her usaglige hensyn.
Det er det, undersøgelseskommissionens arbejde, som man har udvidet, omhandler.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Hvorfor synes ordføreren ikke at det er relevant at få undersøgt hjemsendelsen af de tre medarbejdere, som jo ikke er en del af den her kommission?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Jeg synes, det hænger rigtig, rigtig godt sammen.
Nu er undersøgelseskommissionens arbejde blevet udvidet.
Man skal se, om der har været usaglige hensyn i forløbet, hvilket har fyldt meget i debatten.
Det bliver nu undersøgt.
Der bliver åbenhed omkring det.
Der kommer et resultat, man kan forholde sig til – altså, om der har været personlige hensyn eller politiske hensyn i processen.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Lad os lige være helt firkantede her.
Fire mennesker blev hjemsendt.
Det skete.
De blev senere alle sammen frikendt for, at de havde gjort noget forkert.
Og nu står hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm og siger, at der ikke er noget hold i, at der skulle være foregået noget forkert, og derfor skal det slet ikke undersøges, men han vil gerne have en undersøgelse, fordi det er en konspirationsteori, at der var noget, der var galt, ved at man hjemsendte fire personer.
Altså, der er et eller andet, der ikke hænger sammen i hr. Tobias Grotkjær Elmstrøms argumentation.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Jeg synes ikke, det er sundt for et demokratisk samfund, at der florerer en masse konspiratoriske udsagn i debatten.
Og det gør vi op med nu ved at udvide undersøgelseskommissionens arbejde for at se, om der er nogen usaglige hensyn i forløbet i forhold til straffesagerne.
Altså, er der nogen personlige hensyn eller nogen politiske hensyn, som ikke skal være der?
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm starter med at konkludere noget, som jo må gøre, at vi slet ikke skulle have den her kommissionsundersøgelse.
De konkluderer, at spekulationerne er forkerte – punktum.
Det står hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm og siger.
Så må vi jo konstatere, at så skulle vi slet ikke have en undersøgelse.
Så det ville være mærkeligt at høre fra Moderaterne, at de ville have en undersøgelse overhovedet, som du så siger efterfølgende.
Er det ikke lidt mærkeligt at sige, at der ikke er noget hold i noget, man så kræver undersøgt?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Hvis der nu er begået nogen fejl – lad os sige, at hjemsendelsen af de fire ansatte medarbejdere i FE var en fejl af en eller anden art – var det så ikke meget godt at få undersøgt det ordentligt?
Altså, vi fik jo undersøgt de fire medarbejdere.
Dem har vi fået undersøgt, og der har vi fundet ud af, at de ikke havde gjort noget forkert.
Så må der være et andet sted, der er gået noget galt, for de blev jo hjemsendt.
Så der må være forekommet en fejl.
Der må være et eller andet, der er værd at undersøge her.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Tak for ordet.
Jeg vikarierer for hr. Henrik Frandsen i dag og vil gerne starte med at sige tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, består af flere delelementer.
Først og fremmest er formålet med forslaget at udvide FE-undersøgelseskommissionens mandat.
Med lovforslaget ønsker regeringen altså at udvide kommissionens mandat for at undersøge eventuelle usaglige hensyn i forbindelse med straffesagerne mod Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen, som har været genstand for meget offentlig debat og ikke mindst mange spekulationer.
Det er spekulationer, der omfatter politiske motiver, personlige interesser og påstande om personforfølgelse, men som netop er spekulationer, som intet hold har i virkeligheden.
Ikke desto mindre er regeringen og SF blevet enige om at udvide undersøgelsen, bl.a. for at disse spekulationer kan blive afkræftet en gang for alle.
Den udvidede undersøgelse skal afdække, om der er blevet taget usaglige hensyn i straffesagerne, herunder sikre, at der ikke har været politiske eller personlige motiver bag behandlingen af straffesagen.
Undersøgelsen skal ske inden for FE-undersøgelseskommissionens eksisterende rammer, som er nøje afvejet mellem at beskytte klassificerede og fortrolige oplysninger og at opnå fuld forståelse af sagen for at vurdere et eventuelt ansvar.
En udvidelse af undersøgelsen kræver unægtelig mere tid.
Og sidst, men ikke mindst, foreslås det med lovforslaget, at forældelsesfristen for ministres strafansvar i forhold til undersøgelseskommissionens undersøgelser i intet tilfælde er mindre end 6 måneder, efter at undersøgelseskommissionen er kommet frem til en konklusion.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Under behandlingerne af koranloven hørte vi i pressen og her i salen justitsministeren omtale, hvorledes regeringen med kirurgisk præcision ville ramme nogle helt specifikke provokatører.
De ramte så også kunstnere og religionskritikere bredt med deres lov, der blev beskrevet som et øksehug, og som altså ikke ramte præcist som et kirurgisk indgreb.
Men vi må så sige, at her har justitsministeren så i sandhed fundet skalpellen frem og med kirurgisk præcision fået skåret sig uden om alt det relevante at undersøge.
Hele forløbet, lige fra hjemsendelsen af FE-ledelsen i sommeren 2020 over iværksættelsen af en totalovervågning af Lars Findsen og til den politiske beslutning om at retsforfølge en oppositionspolitiker, bør undersøges og ikke kun, om der har fundet såkaldte usaglige hensyn sted.
For det er jo ligeledes inkompetence, vi må slå ned på her.
Den tidligere socialdemokratiske regerings håndtering af sagen har svækket vores efterretningstjenester, slået sprækker i tilliden til myndighederne og udfordret Danmarks samarbejde med vores allierede, og de tidligere tiltalte i sagen har fået deres renommé og liv ødelagt: Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen er nu i flere år blevet trukket igennem sølet med juridisk forfølgelse, ydmygende behandling, smadrede karrierer samt i Lars Findsens tilfælde overvågning, varetægtsfængsling og en udbasunering af hans sexliv for hele landet – alt sammen fordi man ville dække over de beslutninger, man tog, da man hjemsendte FE-ledelsen, kunne man ledes til at tro.
Denne fatalt forkerte beslutning har altså kastet en kaskade af dårlige beslutninger af sig for at skjule over, hvad det var, der reelt foregik.
Alene det forhold, at undersøgelseskommissionens omfang, rammer og fokusområder er bestemt af Justitsministeriet, når selv samme ministerium er genstand for noget af undersøgelsen, er tragikomisk.
Undersøgelsen bør være uvildig og forankret i Folketinget.
Det ville være klart det bedste.
Regeringens og SF's aftale om en FE-undersøgelse er for lukket og for smal, og nu risikerer vi aldrig at få hele det spektakulære forløb belyst.
Aftalen fastholder afgrænsningen med usaglige hensyn i den snævrest mulige udgave, så dommerne reelt får stærkt begrænset mulighed for at udrede hele forløbet.
Men Danmark og alle de involverede parter fortjener en grundigere og bredere undersøgelse, der kan gøre os klogere på, hvordan det hele kunne gå så galt, og også, hvad vi kan foretage os politisk for at undgå, at det kan ske en anden gang.
Så er der det, om der kan placeres et ansvar, og, hvad der er vigtigere, om der er en grund til at indrette os anderledes, så vi kan undgå en lignende situation igen.
Det ville have gavnet tilliden til myndighederne, efterretningstjenesterne og i sidste ende regeringen selv.
Vi stiller gerne ændringsforslag, der kan afhjælpe nogle af de problemer, som der er med dette lovforslag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Det var vigtigt for os at få et resultat for vores mandater, og på det tidspunkt havde regeringen sit eget flertal.
Det var derfor, at vi sagde: Okay, vi kan få en pakke med tre elementer – som jeg har været inde på før – og vi får rent faktisk også en undersøgelse.
Så er der diskussionen om fejl og forsømmelser sat over for usaglige hensyn, og det var det, jeg redegjorde for.
Jeg ved ikke, om ordføreren var til stede på det møde.
Det var simpelt hen i udformningen af oppositionens forslag, at det blev pillet ud.
Og det med usaglige forhold er personlige og politiske hensyn, der ikke bør tages, og det er det allervigtigste.
Jeg har godt lagt mærke til, at der er flere, der er meget optaget af begrebet usaglige hensyn.
Men jeg huskede et brev fra vores ni oppositionspartier, og så gik jeg tilbage for at tjekke, om jeg huskede rigtigt.
Der står i det brev, som vi alle sammen var afsendere af: Vi ved af gode grunde ikke, om der på nogen måde er varetaget usaglige hensyn under forløbet.
Altså, det er det, der er det vigtige at få undersøgt.
Så man kan sige, at man i den aftale, som vi har lavet med regeringen, jo egentlig bare har kopieret den ordlyd, som der var i brevet.
For os og for den kommission, der undersøger det, er der jo ingen tvivl om – for det står også udpenslet – at usaglige hensyn er noget, der er politisk eller personligt motiveret, altså noget, som man på ingen måde kan retfærdiggøre at man har lagt vægt på.
Det synes vi jo er det vigtige at få afklaret, for vi kan ikke være tjent med, at der er nogen, der kan mistænke vores myndigheder for, at der er foretaget personlige eller politiske afvejninger.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-09:
Tak for det.
Nu nævner ordføreren jo selv forældelsesfrist osv.
Det er også noget af det, der har bekymret os i Danmarksdemokraterne.
Det andet, der har bekymret os i Danmarksdemokraterne, er jo det her med usaglige hensyn.
Vi synes, det er meget smalt, og vi synes, det er upræcist, og det bliver noget af det, som vi kommer til at stille ændringsforslag til.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Jamen det billede var jo, med det forbehold, at jeg ikke var ordfører på det tidspunkt, mere mudret, for det, vi har lagt vægt på, er den pakke, der består af tre elementer, altså Samsamsagen, styrkelse af tilsynet og så undersøgelsen her af Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen, og vi kunne ikke få den pakke i oppositionen, fordi der var flere partier i oppositionen, der ikke syntes, det var vigtigt at få undersøgt Samsamsagen, som vi synes måske er et af de største retssikkerhedsmæssige problemer eller en af de største retssikkerhedsmæssige sager, vi nogen sinde har stået over for i det her land.
Vi kan ikke være tjent med, at mulige agenter ikke kan være sikre på beskyttelse fra danske myndigheders side – hvis det er det, der er sket.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-09:
Tak for svaret.
Vil ordføreren så være villig til at stemme for et ændringsforslag i forhold til at forlænge fristen til f.eks. 3 år efter – så er vi oppe på de 8 år, som ordføreren selv taler om – eller 5 år efter?
Vil SF være med til at stemme for det?
Mai Mercado (KF), 2024-04-09:
Det har I også sagt til pressen flere gange.
I har sagt: Vi står ved den aftale, der er blevet lavet med regeringen.
Men hele humlen er jo, at I havde indgået en aftale med resten af oppositionen, og lige pludselig talte den ikke mere.
Det gør det jo svært fremadrettet at regne med SF.
Når der er en fælles forståelse af at være imod at lægge stemmer til en kommissionsundersøgelse som den, vi lovbehandler i dag, men man altså står ved den aftale, man har indgået med regeringen, så bliver SF jo til en utroværdig forhandlingspartner.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Lige i forhold til det sidste vil jeg sige, at jeg tror, hr. Martin Lidegaard har opdaget, at det måske er en sandhed med modifikationer.
Så længe man har løsgængere, som støtter regeringen, sådan som vi har kunnet se, tror jeg, man skal tage det med et gran salt, hvorvidt man reelt har mistet det indenrigspolitiske flertal.
Men jeg forstår godt fru Mai Mercados spørgsmål, og jeg vil sige, at vi jo agerede i den situation, som vi gjorde, fordi regeringen havde sit eget flertal og vi ville bruge vores mandater på at sikre en pakke, hvor vi både fik en historisk styrkelse af tilsynet med efterretningstjenesterne – noget, vi har arbejdet på i mange, mange år – og fik undersøgt Samsamsagen, som vi jo ikke kunne skaffe flertal for i oppositionen, fordi der var mindst ét, men nok flere borgerlige partier, som overhovedet ikke interesserede sig for den sag eller for det retssikkerhedsmæssige i den sag.
Derfor fik vi samlet set en pakke, hvor vi sagde: Regeringen har sit eget flertal; det har betydning for den kommission, og her kan vi skaffe nogle historiske resultater.
Og det står vi selvfølgelig ved.
Mai Mercado (KF), 2024-04-09:
SF indgik jo en aftale med regeringen, og det vakte lidt furore hos resten af partierne i oppositionen, bl.a. fordi man gjorde det med den forklaring, at regeringen i forvejen havde sit indenrigspolitiske flertal på plads.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Jeg spørger til ordførerens holdning, altså om man mener, at den her undersøgelse, som nu kommer, i tilstrækkelig grad tilfredsstiller SF's retsfølelse, i forhold til at man kan stille de politiske magthavere og også vores myndigheder til ansvar for fejl og inkompetencer, når det ikke er omfattet af kommissoriet.
Så forstår jeg godt, at man har været i en forhandlingssituation og alt muligt andet og tænkt, at det gør andre partier også, så lad nu det ligge.
Synes man, at det er tilstrækkeligt?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Det var meget vigtigt for fru Karina Lorentzen at få skrevet det ind i det forslag, som oppositionen fik lavet samlet set.
Så det blev taget ud igen.
Det ved jeg med sikkerhed, for det har jeg selvfølgelig spurgt min kollega om, når det var noget, der var så vigtigt for hende at få skrevet ind, og som selvfølgelig også var noget andet end usaglige hensyn.
Det er derfor, at det er vigtigt for mig at få sagt i dag, at det var den proces, der var, dengang hele oppositionen lavede deres forslag.
Der blev det simpelt hen pillet ud under behandlingen af det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Jeg håber, at ordføreren mener, at det vigtigste vel er, at hvis der er magthavere, som kan drages til ansvar ifølge f.eks. ministeransvarlighedsloven eller en anden straffelovgivning, hvad enten der er tale om inkompetence, bevidste fejl eller undladelser af ting eller handlinger, så skal de drages til ansvar.
Er det ikke det vigtigste ved sådan en kommissionsundersøgelse?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Jeg tror simpelt hen ikke, at fru Rosa Lund hørte efter, hvad jeg sagde.
Hvis man havde fulgt fru Rosa Lunds vej, var der ikke kommet nogen undersøgelse af Samsamsagen.
Regeringen ville ikke.
Oppositionen ville
samlet set ikke.
Så kunne det have været bedre?
Det ved jeg ikke.
Nu bliver den undersøgt, og det er SF's fortjeneste.
Det er jeg glad for og stolt over, og jeg mener, at den sag skal belyses.
Så er det rigtigt, at der er sikkerhedsmæssige, geopolitiske og efterretningsmæssige hensyn at tage osv., og en af de ting, vi jo også har sikret i SF, er netop det her bedre samarbejde mellem tilsynet og udvalget, fordi vi har brug for et mere demokratisk tilsyn og udvalg.
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Tak for det.
Det er det, at resultatet aldrig kommer frem i offentligheden.
Den her sag skal undersøges og rapporteres til Kontroludvalget.
Det vil sige, at vi andre aldrig får noget at vide om det.
Det har Ahmed Samsams advokat også været ude at sige at han var rigtig, rigtig ærgerlig over.
Så SF's ordfører kan godt stå på talerstolen og være stolt af sit resultat, men det er, som om de implicerede parter i sagen ikke rigtig er så tilfredse med resultatet.
Vil SF være med til, når flertallet forhåbentlig snart skifter, at vi laver en undersøgelse af den her sag?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Jeg anerkender ikke den præmis, at det ikke skulle være en rigtig undersøgelse, og jeg ved, at fru Rosa Lund som retsordfører også godt ved det, for det er jo noget af den kritik, jeg har hørt fra fru Rosa Lund, om, at det ikke sker hurtigere osv.
Altså, det er jo et knæsat, almindeligt princip, at når der foregår verserende sager, afventer man, og det er derfor, der er det tidsmæssige element i det.
Der var ikke et flertal i oppositionen for at undersøge Samsamsagen, fordi der var flere – som minimum ét parti, nok flere partier – som ikke syntes, at det var vigtigt.
Igen må jeg sige, at det var det allervigtigste for os i SF.
Den mand har ret til al den oprejsning, der skal til.
Det var derfor, at det var så vigtigt for os at indgå den aftale med regeringen, og at vi kunne få det med i den pakke.
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi ekstremt optaget af sagen om Ahmed Samsam.
Jeg var selv ovre at besøge Ahmed Samsam, da han sad i fængsel.
Jeg har haft meget dialog med Ahmed Samsams advokat, Erbil Kaya, og jeg har også fulgt med i Berlingske Tidende.
Jens Meilvang (LA), 2024-04-10:
Det kan man sige måske ville være rimeligt nok, men jeg vil stadig væk sige, at dem, der kan betale selv, skal gøre det.
Altså, en eller anden ung, der har et sabbatår og tjener lige så meget som en fuldt udlært håndværker eller et eller andet, har jo altså råd til det.
Så jeg synes sådan set, det er fint at differentiere det, og så ville jeg som sagt hellere bruge de penge, vi sparer ved ikke at lave rabatordninger for alle, på at gøre den kollektive transport bedre.
Mads Olsen (SF), 2024-04-10:
Det er også helt fair ikke at have et svar på det på stående fod, men kunne vi så i det mindste ikke ligestille unge og gamle i det her spørgsmål, indtil der måske så kommer en dag, hvor der ikke er en rabatordning for pensionister – altså gøre det lige?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-04-10:
Tak, formand.
Først vil jeg sige tak til forslagsstillerne.
For os er det afgørende, at børnene kan komme i skole og unge på gymnasiet, også hvis de er bosat i landdistrikterne.
I den forbindelse er det også afgørende, at den kollektive trafik udgør et attraktivt tilbud for børn af unge.
Problemet er, at den næsten ikke eksisterer mere i landdistrikterne.
Det betyder, at 25 pct.s rabat til en bus, der ikke kører, intet ændrer i de områder, der er allermest udfordret.
Nu er det ikke nogen hemmelighed, at vi fra Danmarksdemokraternes side har et landdistriktsfokus, og jeg er overbevist om, at der vil være en hel del unge mennesker, især de større byer, der vil kunne se en fin lille rabat, de kunne få oveni her.
Vi er ikke overbevist om, at det her vil give ret meget for dem, der skal transportere sig fra yderområderne og ind til universiteter, gymnasier, skoler osv.
Vi er derimod ret udfordrede på antallet af busser.
Jeg vil gerne ved samme lejlighed kvittere for fokus på den skævhed, der i dag er i ordningen, hvor der er forskel på, hvilke studier der giver adgang til ungdomskort osv., og det er en mærkelig forskelsbehandling, det kunne give mening at se på.
Inden længe fremsætter Danmarksdemokraterne et forslag, som vi tror kan gøre en forskel, især i landdistrikterne, og vi ser det også som en bedre løsning end den, der her er foreslået, fordi det har den fordel, at transportmidlet også er til rådighed, når bussen ikke kører, og det er jo det meste af tiden, den ikke kører.
Vi vil foreslå, at det gøres lovligt for 16-årige at kunne erhverve kørekort og køre på knallert 45, som er en utrolig billig transportform, og det vil være et godt alternativ til den manglende rutetrafik i disse områder, og som i øvrigt også ind for en ganske kort tidshorisont vil være elektrificeret, således at det tilmed er et godt bidrag til den grønne omstilling ud over den større mobilitet som nævnt, der kan opnås med en knallert 45.
Når det er sagt, kan Danmarksdemokraterne ikke støtte et ellers sympatisk forslag.