runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
I tirsdags gik danskerne til valg og valgte medlemmer af 98 kommunalbestyrelser og fem regionsråd.
Det her lovforslag skal sørge for, at de gen- og nyvalgte medlemmer af de 103 lokale og regionale forsamlinger har mulighed for at have deres mailkorrespondance i fred.
Og det sådan set et meget godt princip, at der er mulighed for at kunne kommunikere om politiske ting, uden risiko for at politiske modstandere eller embedsfolk kan kigge en over skulderen.
Og så vil jeg bare sige, at jeg håber, at vi dermed kan få et helt Folketing til at bakke op om loven.
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-23:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig klar over, at der var en meget, meget fin hilsen fra hr. Carl Holst.
Og det vil vi gerne takke mange gange for.
Tusind tak for det.
Men nu fik jeg rent faktisk lige muligheden for at nå at styrte ned i salen og tage den her selv.
Så nu udnyttede jeg lige chancen.
I Det Konservative Folkeparti kan vi også bakke op om det her lovforslag.
Jeg tror egentlig, der er mange af os her i salen i dag, som har tænkt eller er gået ud fra, at det var sådan i forvejen, og at der ikke var behov for det lovforslag, vi behandler i dag.
Men sager har jo vist, at der desværre er behov for det.
Og derfor vil jeg gerne rose ministeren for at have handlet hurtigt i den her sag og sikret, at vi allerede i dag kan behandle det her lovforslag.
Der må være tillid til, at vi kan kommunikere uden at blive set over skulderen.
Der skal kommunal- og regionalvalgte have præcis samme muligheder, som vi har her i Folketinget.
Det siger sig selv.
Så derfor bakker vi også fra Det Konservative Folkepartis side op om det her lovforslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Var det ikke bare en kommentar?
I hvert fald har jeg et stort ønske om, at man også lokalt kan lykkes med at lade uenighed være uenighed og alligevel stå sammen om at få de bedste aftaler til gavn for borgerne.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Mange tak.
Jeg vil bare tilføje, at det jo kun er yderst rimeligt, at kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmer bliver ligestillet med os folketingsmedlemmer, hvad det her spørgsmål angår.
Så det må betragtes som en klar forbedring – også af medlemmernes retssikkerhed, må man sige.
Og da det ikke på nogen måde krænker borgernes retssikkerhed, kan vi jo kun alle sammen være tilfredse.
Så Enhedslisten støtter forslaget.
Villum Christensen (LA), 2017-11-23:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her, har til formål at sikre størst mulig fortrolighed omkring byrådsmedlemmers og regionsrådsmedlemmers forskellige kommunikationstjenester såsom mails og telefoner.
Lovforslaget vil betyde, at man ikke vil kunne tilgå de her mailkonti eller telefoner, som de har fået stillet til rådighed for deres arbejde.
Det har man i kommuner og regioner faktisk under visse betingelser mulighed for i dag – det må jo undre lidt, men sådan er det.
Det giver simpelt hen ingen mening i et velfungerende demokrati, at man som indvalgt i en kommune eller i en region skal risikere at blive kigget over skuldrene af en eventuel politisk modstander.
Det skal vi naturligvis sikre de folkevalgte imod – også indtil den nye persondataforordning træder i kraft her til maj næste år.
Derfor støtter vi forslaget, der skal beskytte lokalpolitikerne allerede fra den 1. januar, og som skal sikre de indvalgte et fortroligt rum til at kommunikere om kommunale og regionale emner.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Vi har faktisk drøftet det her lovforslag en hel del i Alternativet, og jeg har glædet mig til at høre debatten for at få nogle flere nuancer med.
Jeg synes, det handler lidt om den der personlige frihed til at have et rum at tale om politik i og tale om vigtige ting i kontra gennemsigtighed.
Jeg synes, også når jeg følger debatten i forhold til det, vi har talt om, at det er utrolig vigtigt, at vi har et større rum, hvor man ikke med forskellige motivationer kan gå ind og blotlægge folks e-mailkorrespondance, hvis der ikke er en grund til det.
Og hvis der er det og det, som det før er blevet nævnt, er meget, meget alvorligt, så kan man jo melde det til politiet.
Jeg synes endnu ikke, at jeg, selv om jeg har researchet lidt selv og hørt på debatten, har fundet nogen eksempler på, at vi, hvis vi siger ja til det her lovforslag, mindsker gennemsigtigheden.
Og hvis jeg stadig væk ikke finder det, vil vi også stemme ja til det her.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Tak for det.
For mig står det ikke klart efter ordførerens tale og for så vidt heller ikke efter det forslag til vedtagelse, som ordføreren læste op, hvad der er Dansk Folkepartis holdning til det, at man fra Folketingets side beslutter, fastlægger, tvinger kommuner og regioner til at konkurrenceudsætte en bestemt del af de offentlige opgaver.
Kan ordføreren berige os med, hvad der er Dansk Folkepartis holdning til at gøre det på den måde?
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Jeg kan berolige ordføreren med, at der ikke er noget i lovforslaget, der mindsker gennemsigtigheden, transparensen, offentlighedens adgang osv.
Men det her drejer sig om retssikkerhedsfølelsen, i forhold til at man med udgangspunkt i det apparatur, man får stillet til rådighed i udøvelsen af et folkevalgt hverv, også har mulighed for at bruge det privat, og at disse private gøremål og aktiviteter, uanset om det er i forhold til kone, børn, elskerinde, eller hvad ved jeg, fortsat skal være private.
Så det her drejer sig om retssikkerhed og privatlivets fred i forhold til private gøremål og ikke om lukkethed i et offentligt hverv.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Tak til hr. Carl Holst for den yderligere uddybning, som jeg vil tage med i vores overvejelser.
Marianne Jelved (RV), 2017-11-23:
Radikale Venstre mener, at det her lovforslag er meget, meget vigtigt.
I tirsdags, altså i går, nej, i forgårs – som tiden dog går stærkt – blev en masse engagerede mennesker valgt til byråd og regionsråd, og lige nu er de i gang med at få installeret sig på deres nye arbejdspladser.
Det vil sige, at de får en computer, en telefon og meget andet, som de skal bruge til deres arbejde i de kommende 4 år.
Jeg tror ikke, at de mange nye medlemmer ved, at deres nye mails kan blive set igennem af embedsmænd i kommunen.
Det så vi bl.a. i Ringkøbing-Skjern Kommune, hvor borgmesteren besluttede at sætte en embedsmand til at gennemse udvalgte byrådsmedlemmers mailbokse.
Radikale Venstre synes, at den måde, det foregik på dér, var uacceptabel, og derfor har vi rejst det problem over for økonomi- og indenrigsministeren.
Men vi vil gerne takke ministeren for samarbejdet og for at fremsætte det her lovforslag.
Det betyder nemlig, at de lokalt valgtes mails ikke længere kan gennemses af embedsmænd og politiske modstandere.
Det er vigtigt, og vi synes, det er helt naturligt.
Vi kan støtte lovforslaget og nok en gang kvittere for samarbejdet over for ministeren og regeringen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Tak for det.
Måske kunne jeg godt i dag ønske mig, at der var nogen i Region Syddanmark, der hørte rigtig godt efter, altså at man godt kan være rygende uenige på nogle punkter, men helt enige på nogle andre.
Det er nemlig ikke hver dag, jeg har mulighed for at rose Liberal Alliances økonomi- og indenrigsminister
, men ikke desto mindre skal der lyde en uforbeholden ros til ministeren for hurtigt at fremsætte det her forslag, da det stod klart, at et byrådsmedlem i kommunen, endda fra rød blok, ikke kunne være sikker på beskyttelse af den almindelige brevhemmelighed, hvis man benyttede sin kommunale e-mailkonto i forbindelse med sit byrådshverv.
Men der skal også lyde en ros til den stovte vestjyde, byrådsmedlemmet Niels Rasmussen, der gik hele vejen via Folketing og domstole, da det stod klart for ham, at kommunens ledelse havde klikket sig ind i hans mail.
Moralen i den her sag er, at det både nytter at brokke sig, når man er blevet uretfærdigt behandlet, men at lydhørhed hos magthaverne, i dette tilfælde regeringen, også er en rigtig god ting.
SF støtter selvfølgelig forslaget.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Jeg vil bare kvittere over for ordføreren for, at vi har det samme syn på retssikkerheden.
Og så nævnte ordføreren noget med Region Syddanmark, som jeg ikke forstod.
Men jeg ville ønske, at SF i Region Syddanmark havde samme syn på retssikkerheden, som ordføreren her fra talerstolen giver udtryk for.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Den tidligere VK-regering indførte jo en lov, som kunne tvinge og sanktionere kommuner, der ikke levede op til et bestemt obligatorisk måltal.
Det var ikke en aftale, og det er jo også derfor, at vi har set fremtrædende kommunalpolitikere fra borgerlige partier være ude og sige
Så hvad er Dansk Folkepartis holdning til, at man vil gøre det, som man gjorde tidligere, hvor man via lov tvang kommunerne til at konkurrenceudsætte en vis andel af de kommunale opgaver?
Hvad mener man om den metode?
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne tilslutte mig ministerens bemærkning om, at man kan se på det her meget ideologisk, men man kan også se praktisk på det.
Sammen med et ideologisk udgangspunkt ser Venstre praktisk på det.
Jeg tror, at hr. Finn Sørensen ved en tidligere debat i dag sagde, at alene udtrykket opgavetyveri er ideologisk ladet.
Det kan man mene.
Jeg mener bare, at det er et udtryk for, at man har et praktisk og et ideologisk udgangspunkt, der siger, at noget, der med fordel kan være i det private, ikke skal nationaliseres.
Derfor synes jeg også, at der er en vis grad af ideologisk retorik i det, når forespørgerne til forespørgselsdebatten også bruger udtrykket, at man vil privatisere i kommunerne, når det, der lægges op til, er et øget brug af udbud.
Ja, de private virksomheder kan gå konkurs, men det offentlige kan spille fallit.
Nogle gange forbedrer man kvaliteten ved at have en sund konkurrence.
Og jeg tror, at et brud på monopolet på opgaveløsningen kan være med til at sikre en bredere vurdering af, hvordan man bedst får den rette service.
Og nej, kvaliteten af den rette service bliver ikke alene målt på, hvad der er billigst, men også på en række andre parametre.
Det er det ideologiske og det praktiske udgangspunkt for Venstre, når vi ser på regeringens udspil på det her område.
Tak for ordet.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren næsten ikke kan holde masken, når han står og siger de her ting, for det er jo en fantastisk humor, der har bredt sig i Venstre og for den sags skyld også hos ministeren.
Her vil man indføre et lovdiktat om, at kommunerne skal bruge en masse ressourcer på at konkurrenceudsætte ting og sager, som kommunerne måske slet ikke har lyst til at konkurrenceudsætte, fordi man skal nå et bestemt mål.
Det kalder man en ikkeideologisk tilgang.
Lad det nu ligge.
Jeg er sådan set mere interesseret i den videre proces, for jeg kan forstå, at der kommer et oplæg fra ministeren, og det tror jeg partiet Venstre får en vis indflydelse på.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om man i den proces vil sikre, at vi får nogle fakta omkring konsekvenserne af at indføre sådan nogle måltal; at vi får en grundig og uvildig – undskyld mig den lidt mistænksomme holdning, der kan ligge i ordet uvildig – undersøgelse af, hvad konsekvenserne egentlig er for den enkelte kommune, når den skal bruge en masse ressourcer på at sende ting og sager i udbud, som kommunen slet ikke mener skal sendes i udbud.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren vil støtte, at der bliver iværksat et sådant grundigt analysearbejde, så vi kommer til at diskutere ud fra fakta.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Og tillykke med borgmesterposten på Læsø, hvor jeg ved at man eksempelvis også har den her diskussion om noget, der er lidt større, nemlig udbud af færger.
På den måde kan vi måske blive enige om, at der er rigtig mange steder, hvor det ikke ville give mening med en central beslutning, men hvor det til gengæld ville give rigtig god mening med lokalt demokrati netop med henblik på at løse opgaven på den mest hensigtsmæssige måde.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Jeg skal beklage, hvis hr. Finn Sørensen fik et indtryk af, at jeg ikke kunne holde masken.
Det er for mig vigtigt, at det her område er både ideologisk, men også praktisk orienteret, og jeg synes måske, at der lidt er en tendens i den retorik, som ligger til grund for forespørgselsdebatten, til, at alt kun er godt, hvis det er rent offentligt og nationalt.
Og jeg har det praktiske og ideologiske udgangspunkt, at der også er ting, der foregår uden for det offentliges sfære, som fungerer fint.
Det er f.eks. friskoler, som jo er en eller anden form for indirekte konkurrenceudsættelse i forhold til folkeskolen.
Så går jeg til det med bemærkningen om, at det her jo er et lovdiktat og dermed noget meget, meget odiøst.
Vi laver ikke andet end lovdiktater herinde.
Tag folkeskoleloven og fastlæggelsen af rammer for inklusion og alt muligt andet; der er uhyre mange eksempler på, at man laver lovgivningsmæssige rammer, som så udmøntes lokalt.
Og i det her tilfælde kan man så, når regeringen kommer med sit udspil, gisne om, hvordan det kommer til at se ud.
Jeg håber og tror, at det har en erkendelse af, at de 98 kommuner ikke er ensartede i hverken størrelse eller kritisk masse med hensyn til mulighederne for at lave udbud, og at man på den baggrund vil differentiere det.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Det var bestemt ingen kritik af, at ordføreren så glad og smilende ud, sådan skulle det da ikke forstås.
Den helt store selvmodsigelse er jo, at man på den ene side siger, at vi ikke skal udlicitere for enhver pris, for det skal kun være, når det giver mening, hvorefter man i regeringsgrundlaget på den anden side lagde op til, og stadig væk lægger op til, at Folketinget skal vedtage nogle bestemte måltal, som kommunerne skal følge, når det drejer sig om at konkurrenceudsætte tingene og bruge kræfter på noget, som kommunerne måske slet ikke kan se værdien af.
Der må jo ligge noget materiale fra sidste gang.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Nu har ordføreren to gange tiltalt mig ministeren, men det er måske det, du ser som, at jeg nogle gange har svært ved at holde masken – og ikke i forhold til det politiske holdningsprægede indlæg, jeg kommer med.
Omkring fakta går jeg tilbage til dit første spørgsmål, som jeg af tidsmæssige årsager ikke nåede at svare på.
Ja, jeg støtter, at vi skal have fakta om det her område.
Så siger du uvildige fakta.
Jeg mener, at fakta er fakta, uanset om de er uvildige eller ej.
Men det er vigtigt, at vi selvfølgelig får empiri på, hvad værdien er af at lave en konkurrenceudsættelse.
Det er også svaret på dit næste spørgsmål om måltal.
Vi siger jo ikke, at de skal udbyde.
Vi siger bare, at de skal indhente en pris og få en vurdering af det.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Tak for det.
Mit spørgsmål ligger lidt i forlængelse af hr. Finn Sørensens spørgsmål, og det er det her principielle spørgsmål om, hvorfor Venstre – i hvert fald Venstre her i Folketinget – mener, at det er Folketinget, der skal bestemme, hvor meget man skal konkurrenceudsætte.
Hvorfor mener Venstre, altså i hvert fald Venstre her i Folketinget, ikke, at det er en beslutning, der skal kunne træffes lokalt, hvor man kan vurdere, hvornår det giver mening?
Vi har jo hørt, at hr. Magnus Heunicke fra Socialdemokratiet tidligere har citeret den nu afgående KL-formand fra Venstre, Martin Damm, for at sige meget klart, at han mener, at det bør være en beslutning, man træffer lokalt.
Så hvorfor har Venstre ikke mere tillid til, at de mange byrådsmedlemmer, de mange regionsrådsmedlemmer, som man jo også fra Venstres side har fået valgt ind lokalt, er de bedste til at træffe den her beslutning?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge lidt op på spørgsmålene fra fru Stine Brix i forhold til, hvor det så er, det konkret kunne give mening at have nogle faste måltal eller for den sags skyld beslutte centralt, om man skal lave udlicitering eller ej.
Altså en aftale med KL er jo et udtryk for en central aftale, uanset om den er indgået med regeringen, eller om den er indgået på vegne af alle kommuner.
Jeg ville rigtig gerne have, at ordføreren kunne blive meget konkret om, hvor det eventuelt kunne give mening, at man helt opgav at have en forudbestemt mening omkring udbud på det kommunale område.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Og tak til ordføreren.
Ordføreren sagde i hvert fald én ting, som jeg er enig i, nemlig at man ikke skal udlicitere, hvis det ikke giver mening.
Så langt tror jeg vi er enige alle sammen.
Så er der nogle meget forskellige opfattelser af, hvornår det giver mening, men det er da i hvert fald en god sætning.
Dermed må konklusionen jo også blive, at det da slet ikke giver nogen mening, hvis Folketinget dikterer kommunerne nogle bestemte måltal for, hvor meget der skal konkurrenceudsættes.
Det må ordføreren da være enig i.
Er det det, der ligger i ordførerens udmelding?
Det blev ikke krystalklart, men så lad mig spørge på en anden måde: Betyder det, ordføreren siger, at hvis KL giver en klar melding til regeringen om, at de ikke er interesseret i, at Folketinget fastsætter nogle måltal eller på anden måde tvinger dem til at konkurrenceudsætte, så vil Dansk Folkeparti støtte KL's synspunkt?
Magnus Heunicke (S), 2017-11-23:
Tak for ordførertalen og forslaget til vedtagelse.
I forhold til indholdet, altså om man skal udbyde eller ej,
handler det jo netop om, om det giver mening – det er vi med på.
Men spørgsmålet er netop det helt principielle i forhold til det kommunale selvstyre, altså hvor giver det mening at træffe beslutningen?
I den forhandling, der så vil komme mellem regeringen og KL, er det jo helt centralt, at KL ved, at hvis de siger nej, har regeringen så et flertal til at tvinge dem, eller har den ikke?
Så derfor er det jo centralt at vide, hvad der er Dansk Folkepartis holdning til det spørgsmål.
Altså, er det sådan, at hvis KL siger: Vi er ikke interesseret i et fast procenttal som det, man eksempelvis havde sidst, står DF så på KL's side eller på regeringens side?
Så langt, så godt.
Jeg synes, vi kan sige, at det i hvert fald ikke er en garanti for, at regeringen har et flertal, og det er også den måde, jeg læser de forbehold på, der er kommet ind i vedtagelsesteksten i forhold til den borgernære velfærd og sådan noget.
For det kommer jo til at ske, altså at der vil være en forhandling, og vi må gå ud fra, at det er et meget, meget realistisk scenarie, at det her bliver et hovedtema i en kommende forhandling mellem kommunerne og finansministeren.
På det tidspunkt er DF nødt til, når vi så kender det konkrete forslag fra regeringens side, at komme med en mere håndfast melding: Er man på kommunernes side – altså dem, som skal udføre den nære velfærd – og er det dem, der skal bestemme, eller er det et tvangs-setup fra statens side?
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Tak, formand.
Venstre støtter også forslaget, og det gør vi ud fra de samme begrundelser som de to foregående ordføreres.
Jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter forslaget. Når det så er sagt, har jeg en lille snert af undren over, at det er nødvendigt, men vi kan jo konstatere på baggrund af ikke mindst én sag i Ringkøbing-Skjern Kommune, men også sager fra to andre kommuner, at det er nødvendigt.
Men jeg vil igen sige, at jeg kan undre mig over, at det er nødvendigt at lave den her lovpræcisering, da det burde være sådan, at man naturligvis ikke politisk kan foranledige i forhold til en administration, at folk, selv om man har mistanke om det ene og det andet, kan gå ind og se i andre folks private mails.
Det er det så, og det får vi præciseret, og derfor støtter Venstre forslaget.
Så er der noget i forhold til nogle af høringssvarene.
I det videre arbejde skal vi have fokus på, at databeskyttelsesloven skal synkroniseres med det her virke, også i forhold til folketingsmedlemmerne.
Det er jeg sikker på at man tværministerielt har blik for.
Det er ikke en problemstilling, som har tyngde, for borgerhenvendelser til kommunalbestyrelsesmedlemmer er én ting.
Sagsbehandlinger foregår i den kommunale administration, og det bør alle kommunalbestyrelsesmedlemmer vide – og det tror jeg også at de gør – og hvis de ikke ved det, får de det sikkert at vide her i forbindelse med introkurser for nye medlemmer.
Så er der hele tavshedspligtdelen.
Ja, det er netop et argument for at lave ændringen, for selvfølgelig er der i det kommunale og regionale arbejde mere personfølsom og tavshedspålagt information, men det ændres der jo ikke ved.
Endelig vil jeg sige, hvad angår aktindsigt: Dette lovforslag har intet med det emne at gøre, og lovforslaget vil ikke betyde, at offentligheden, berørte parter eller dem, der er omfattet af reglerne om udvidet sagsindsigt, får begrænset deres adgang til dette.
Venstre støtter som sagt forslaget
Tak for ordet.
Karsten Lauritzen (V), 2017-11-23:
Nej, det er en DBO ikke, men det er væsentligt lettere at være et skattelyland eller et land, hvor der foregår hvidvask, hvis vi ikke har nogen aftale om udveksling af informationer eller et eller andet aftaleregime om, hvad der skal betales i skat, både for at undgå dobbeltbeskatning, men også for at undgå dobbelt ikkebeskatning.
Så er det selvfølgelig rigtigt, at den DBO, der ligger, og som jo har mange år på bagen og oprindelig blev forhandlet for mange år siden, men som først for nylig er blevet underskrevet fra aserbajdsjansk side og nu skal ratificeres her i Folketinget, godt kunne være bedre.
Men hvis vi sammenligner med ikke at have nogen aftale, vil jeg sige, at vi altså ville være væsentligt ringere stillet, end vi er i dag, og derfor er min indstilling til Folketinget også, at man skal støtte den her DBO.
Karina Adsbøl (DF), 2017-11-23:
Tak for det.
Som det er sagt, har det lovforslag, vi behandler her i dag, til formål at gøre det mere enkelt og fleksibelt for kommunerne at etablere og samarbejde i kommunale fællesskaber og indebærer også en administrativ lettelse for kommunerne og Ankestyrelsen som tilsynsmyndighed.
godkendes af Ankestyrelsen som den kommunale tilsynsmyndighed.
Det her lovforslag ophæver kravet om tilsynsmyndighedens godkendelseskrav for, som det står beskrevet, små virksomheder ud fra tre kriterier: en balancesum på 44 mio. kr., en nettoomsætning på 89 mio. kr. og et gennemsnitligt antal fuldtidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 50 personer.
Det har Ankestyrelsen vurderet til at være cirka to tredjedele af de selskaber, der er etableret under § 60-selskaber i dag
Der har i høringssvarene været en del bekymringer, bl.a. fra Dansk Industri og Affalds- og Ressourceindustrien, bl.a. i forhold til at det vil åbne op for yderligere kommunale aktiviteter og yderligere unfair konkurrence med private virksomheder, og det er selvfølgelig noget, Dansk Folkeparti vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Når vi snakker vederlag i disse selskaber, er vi jo i Dansk Folkeparti glade for, at det tydeligt fremgår af lovforslaget, at som konsekvens af at Ankestyrelsen ikke skal godkende vedtægterne for små kommunale selskaber, kan der kun ydes mødediæter eller tabt arbejdsfortjeneste til medlemmerne af det styrende organ.
Det er også set i lyset af de kedelige sager, som der har været, omkring bestyrelsesmedlemmer i de kommunale selskaber, hvor medlemmerne har forvaltet borgernes penge på en helt uacceptabel måde, og at vederlagene har taget himmelflugten.
Det er noget, vi i Dansk Folkeparti tager afstand fra, og derfor er det med dette lovforslag betryggende, at der kun udbetales diæter eller tabt arbejdsfortjeneste.
Vi ser frem til den videre behandling af lovforslaget, men vi har også nogle opklarende spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Venstre kan støtte lovforslaget med samme begrundelse, som er fremkommet af de to foregående ordførertaler.
En enkelt tilføjelse – jævnfør de bemærkninger, der har været i høringsnotaterne fra nogle brancheorganisationer: Lovforslaget drejer sig ikke om at fremme offentligt opgavetyveri eller det modsatte.
Der kan være noget ideologi i det, og det tror jeg vi har på banen i forbindelse med en forespørgselsdebat senere i dag.
Lovforslaget drejer sig om forenkling og afbureaukratisering og udelukkende dette.