runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-30:
Tak for ordet, og jeg må jo tilstå, at jeg ikke er erhvervsordfører.
Men jeg holder talen så godt, jeg nu kan.
Venstre er meget imødekommende over for udenlandske investorer.
Eksport og investeringer holder Danmark kørende.
Derfor skal vi værne om og vi skal beskytte de fordele, det giver vores samfund.
Formålet med beslutningsforslaget, vi behandler i dag, er at afdække, om de udenlandske kapitalfonde, som indleder opkøb i Danmark, har medvirket i samfundsskadelige aktiviteter, inden en handel gennemføres.
Et eksempel på en samfundsskadelig aktivitet er skatteunddragelse.
Venstre anerkender, at det er problematisk, når udenlandske investorer ikke har rent mel i posen og de gerne vil opnå indflydelse over for danske virksomheder.
Men vi skal være påpasselige med at lade myndighederne opstille krav til ejere af selskaber.
Det er farligt at begynde at regulere ejerforholdene i selskaber.
Regulering af ejerforhold har heller ikke været en del af selskabsloven før.
Vi har derimod opsat regler og krav til ledelsen af selskaber, da det oftest er dem, der tager de konkrete beslutninger for, hvordan virksomheden drives.
For at et sådant tiltag overhovedet skal overvejes fra Venstres side, kræver det et enormt grundigt analysearbejde.
Venstre vil sikre, at det fortsat er attraktivt at investere i Danmark, men vi skal samtidig beskytte de danske interesser.
Vi skal sikre, at Danmark er konkurrencedygtigt, og det gør vi ikke ved at tegne et forudindtaget negativt billede af udenlandske investorer.
Som det allerede er nævnt, er der to arbejdsgrupper, som på nuværende tidspunkt behandler den førnævnte problemstilling.
De undersøger muligheden for en national screening af udenlandsk økonomisk aktivitet, der har betydning for national sikkerhed og eventuelle reguleringer af ejerforhold for virksomheder og personer, der er dømt for alvorlig økonomisk kriminalitet.
Hvis arbejdsgruppernes resultater konkluderer, at vi har brug for at føre tilsyn med udenlandske kapitalfonde, der indleder opkøb i Danmark, er Venstre åbne for, at et sådant tiltag skal indføres på EU-plan eller eventuelt under OECD.
Det mener vi, fordi sager om skatteunddragelse ofte bevæger sig over landegrænser.
EU har desuden indført en forordning om screening af udenlandske investeringer i EU-lande.
Fremover skal vi i EU være bedre til at samarbejde og udveksle oplysninger om investeringer fra tredjelande.
Det sikrer også en bedre dynamik EU-landene imellem.
Et tilsyn, som SF foreslår, vil medføre en kæmpe administrativ byrde for vores over 300.000 danske kapitalselskaber.
Venstre har bekæmpet administrative byrder som disse, for ikke at nævne den mængde bureaukrati, det vil kræve at indføre det.
Som liberal kan jeg ikke støtte op om de begrænsede muligheder, forslaget vil medføre i forhold til ejerforhold og investeringer.
Hvis vi vil sikre Danmarks lille, åbne økonomi for fremtiden, skal vi sørge for at værne om vores gode investeringskultur, hvor vi byder et internationalt samarbejde velkommen.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre er imod beslutningsforslaget.
Jacob Jensen (V), 2019-04-30:
Nu er det jo helt hypotetisk, det, hr. Rune Lund forestiller sig, altså at jeg skulle komme i opposition på et tidspunkt i nær fremtid – sagt med et glimt i øjet, selvfølgelig.
Det synes jeg egentlig ikke.
Jeg synes, at det, der må være interessant for danskerne og alle mulige andre i den politiske forsamling, er, hvad det er for nogle forslag, der ligger nedenunder, hvad det er for nogle ting, man gerne vil prioritere.
Og det gælder sådan set hele vejen rundt i en finanslov eller i andre politiske sammenhænge.
Så er det rigtigt, at der ligger en masse talmateriale bagved, men lige at skulle fremdrage et enkelt specifikt tal, fordi hr. Rune Lund synes, det var interessant, tror jeg ikke ville tjene noget formål.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-30:
Det er sådan et redigeret beslutningsforslag i forhold til det, vi tidligere har diskuteret, og det handler om åbenhed om den måde, som Finansministeriet regner på, og det er jo svært at være imod åbenhed.
Det er dog ikke ligegyldigt, hvordan man er åben.
Hvis åbenheden f.eks. medfører, at tal, der bliver lagt frem, kan blive misbrugt, at man altså sådan regner videre på dem og siger, at det er Finansministeriets tal, men hvor man kommer til nogle konklusioner, som Finansministeriet måske ikke ville være enig i, på baggrund af udregninger, som man selv har lavet, kan åbenheden være med til at skævvride debatten.
Og det er der vel ikke rigtig nogen der ønsker.
I dag har vi allerede rig mulighed for at blive klogere på den måde, der regnes på i Finansministeriet.
Det er rigtig godt.
Det kvalificerer den politiske debat.
Jeg hørte sådan set finansministeren komme med en udstrakt hånd til forslagsstillerne, og det vil jeg gerne kvittere for, for er der steder, hvor man kan være mere åben og det bidrager til at gøre den offentlige debat mere kvalificeret, er det kun af det gode.
Men når det er sagt, er der også nogle ting i det her forslag, som vi ikke sådan umiddelbart kan tilslutte os, f.eks. at man automatisk offentliggører udviklingen i det demografiske træk eller fordelingsvirkninger af bestemte politiske aftaler.
Det er efter min opfattelse at sige, at der er nogle politiske mål, som på en eller anden måde har en vigtighed, der gør, at de skal blåstemples af et ministerium, og at sige, det her er noget, der er meget, meget vigtigt.
Det er helt legitime politiske mål at have.
Det må man gerne, og det er der mange der har, og det er helt fint.
Men at man sådan automatisk fra ministeriernes side skal sige, hvad forslags virkninger er på de her forskellige politiske målsætninger, synes jeg ikke er en sti vi skal gå ned ad.
Martin Lidegaard (RV), 2019-04-30:
Tak til SF for endnu en gang at bringe dette forslag til torvs – nu i en lettere revideret og mere tilgængelig form, om man så må sige.
Og tak til finansministeren for at indvillige i at diskutere en beretning.
Jeg havde stående i mine noter, at jeg skulle støtte intentionerne i forslaget med en lille bekymring for, hvor omfattende det kunne blive.
Det vil vi i hvert fald meget gerne bidrage til med henblik på at følge intentionerne i forslaget.
Anders Johansson (KF), 2019-04-30:
I Det Konservative Folkeparti går vi også ind for åbenhed.
Og jeg vil også starte med at takke for beslutningsforslaget og de intentioner, der ligger bag.
Det er jo, som flere har været inde på, et redigeret beslutningsforslag i forhold til det, der tidligere har været diskuteret her i salen.
Vi ønsker sådan set åbenhed, men der skal selvfølgelig også være en balance mellem, hvor mange ressourcer og hvor meget bureaukrati det kræver i ministeriet.
Og derfor synes vi nok også, at vi langt hen ad vejen er dækket ind af de nuværende regler.
Altså, der jo mulighed for som folketingsmedlem at stille en række spørgsmål til ministeren, både § 20-spørgsmål og udvalgsspørgsmål osv.
Og derudover bliver der også offentliggjort en masse ting i forvejen.
Men betyder det så, at vi ikke kan gøre tingene bedre?
Nej, det vil jeg ikke stå her definitivt og afvise.
Og jeg synes sådan set også, at ministeren gav nogle eksempler på noget, som man kunne kigge på.
Og det vil vi også meget gerne bidrage til, for vi har sådan set alle sammen en interesse i, at vi får kvalificeret debatten så meget som overhovedet muligt, men selvfølgelig med det sigte, at det ikke må tage overhånd og skabe unødig meget bureaukrati.
Så de to ting skal nogenlunde kunne gå hånd i hånd.
Så jeg vil stemme i og støtte dem, som har sagt her, at vi kan tage en videre dialog om det i udvalgsarbejdet med henblik på f.eks. at få udarbejdet en beretning, hvor vi får kigget på nogle af de her ting.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det foreligger.
Vi støtter intentionerne, og vi er villig til at arbejde videre med det.
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Tak for det.
Dette forslag er jo lige noget, vi selv kunne finde på fra Alternativets side, så jeg vil bare ganske kort sige, at den åbenhed, som det her handler om, netop er noget, vi også arbejder for.
Så derfor synes vi, forslaget er sympatisk og også forholdsvis velgennemtænkt.
Så vi bakker op om det.
Rune Lund (EL), 2019-04-30:
Det er vælgerne, der afgør det.
Hvis der i den forbindelse så kommer en ny regering, og det ikke er en regering, som Venstre er en del af, bliver der fremlagt en finanslovsaftale for 2020.
Synes hr. Jacob Jensen så ikke, at det ville være meget naturligt, at det, når den bliver fremlagt, samtidig fremgår meget tydeligt, hvad væksten i det offentlige forbrug er – det er bare for at tage sådan et helt banalt eksempel – sådan at den debat, der kører fra om morgenen og i løbet af dagen, specielt når finanslovsaftalen bliver fremlagt, ligesom foregår på et reelt grundlag?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Mener ordføreren, at Blackstone har gjort noget ulovligt i deres massive opkøb af fast ejendom i Danmark?
Anders Johansson (KF), 2019-04-30:
Så vidt jeg ved, er der nogle sager, man skal prøve ved huslejenævnet; der er den aktuelle sag fra rundtomkring i København.
Altså, det, jeg siger, er, at jeg sådan set ikke er så optaget af, hvem der står bag, men at det, der er vigtigt, er, at man overholder den nationale lovgivning.
Vi har jo en lovgivning på lejeområdet.
Og der må man jo prøve de sager, såfremt man mener der er foregået noget ulovligt, og hvis der er foregået noget ulovligt, så er det selvfølgelig ikke i orden.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-30:
Jamen absolut.
Der er da bestemt en risiko ved, at man lader sig rådgive af en bank eller en hvilken som helst anden investeringsrådgiver.
Så er der selvfølgelig en risiko for, at den rådgivning, som de yder, bliver påvirket af, om de får provision for at få kunden til at vælge et bestemt produkt.
Det synes jeg da man skal være yderst opmærksom på.
Det er også derfor, jeg siger, at problemstillingen jo er rigtig nok.
Men vi tror bare ikke på, at vi altid, når vi får øje på et problem, skal løse det ved lov, og at det nødvendigvis er den bedste løsning.
Det mener vi ikke er tilfældet her.
Der mener jeg, at konkurrence og oplysning er de rigtige redskaber at bruge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Altså, MiFID II-direktivet er jo en udløber af det, der skete efter finanskrisen, fordi man kunne se, at alt for mange mennesker købte forskellige ting, de ikke kunne gennemskue, og som man fra bankens side havde fået prakket dem lidt på.
Jeg tror, at de fleste af os efterhånden godt kan forestille os, at hvis vores bank gerne vil have os til at købe et eller andet, så er det, fordi de har en egeninteresse i det.
Men, altså, vi gjorde det jo i fællesskab, fordi Finanstilsynet også sagde, at formålet med reglen er at fjerne bankens incitament til at handle mod kundens bedste interesse.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-30:
Jamen det er jo ikke så overraskende, at økonomiske incitamenter selvfølgelig virker.
Og i det omfang, at en bank ikke får provision for en investeringsforenings produkter, vil de hellere sælge en anden investeringsforenings produkter.
Jeg ville i virkeligheden nok blive overrasket, hvis ikke det var tilfældet.
Problemet er bare det her med, om vi så gør det bedre for kunderne ved, at vi forbyder provision, for så betyder det nok, at bankerne netop kun vil tilbyde de produkter, som er deres egne, frem for at tilbyde de produkter, som kunne komme udefra, nemlig fra andre investeringsforeninger, som måske var bedre for kunderne.
Og udbuddet af investeringsforeninger risikerer man dermed ville blive mindre til skade for kunderne.
Så hvis man endelig skulle gøre noget, ville jeg nok i højere grad foreslå, at man kiggede på gennemsigtigheden og oplysningerne om, hvilken provision der bliver betalt, snarere end at man laver sådan et totalforbud og siger, at provision er forbudt.
Jeg tænker også lige, om vi egentlig normalt gør det andre steder.
Det er jo et eller andet sted ikke ualmindeligt, at man får provision for at sælge et produkt.
Så det stikker lidt ud i forhold til, hvad vi ellers normalt mener, altså at det sådan set er okay, at man får et eller andet for at sælge et produkt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Omkring bidragssatserne er jeg ikke så overrasket over ministerens holdning.
Det er jo noget, vi har diskuteret flere gange.
Men jeg må sige, at jeg er overrasket over, at ministeren meget hurtigt afviser forslaget om formidlingsprovision.
For Finanstilsynet har selv i 2008 beskrevet, at der er sket en omlægning væk fra investeringsprodukter omfattet af provisionsforbuddet til produkter, hvor der fortsat kan opkræves provision.
Altså det, vi ønskede – jeg tror, man kan sige, at et bredt flertal i Folketinget og regeringen ønskede det – er man ikke kommet uden om, man har bare flyttet sine produkter et andet sted hen.
Det er vel ikke hensigtsmæssigt.
Det var vel, fordi vi alle sammen kunne se, at der her var et problem.
Og en lang række andre lande har jo også helt forbudt provision, fordi det simpelt hen er for skadeligt, og fordi man prakker forbrugerne nogle ting på, som de måske ikke kan gennemskue, eller som de ikke har brug for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Jamen så kan jeg oplyse ordføreren om, at der højst sandsynligt ikke er foregået noget ulovligt.
Der er bare en masse partier, inklusive Det Konservative Folkeparti, som syntes, at det nu var ved at være lige voldsomt nok med det opkøb og de huslejestigninger, der kunne ske på baggrund af § 5, stk. 2.
Og derfor har man lavet et udvalg, som, så vidt jeg ved, består af alle Folketingets partier.
Man siger: Der foregår ikke noget ulovligt her, men vi synes ikke, det er hensigtsmæssigt, at en udenlandsk kapitalfond i den grad presser et i forvejen presset boligmarked.
Derfor går man ind og nedsætter en arbejdsgruppe til at kigge på det.
Det her handler jo egentlig bare om at spørge: Hvor skal vi hen som land?
Ønsker vi at have en kapitalfond som Macquarie, der ejer TDC, eller ej?
Altså, det her er ikke altid et spørgsmål om, hvad der er lovligt eller ej, men om, hvorvidt det er den rigtige udvikling.
Anders Johansson (KF), 2019-04-30:
Vi er jo også en del af aftalen om at få nedsat den her arbejdsgruppe eller ekspertgruppe, som skal kigge på § 5, stk. 2.
Men hvis det netop viser sig, at der er sket nogle ting, som er i overensstemmelse med dansk lovgivning, er det jo sådan set ligegyldigt, om det er en udenlandsk kapitalfond eller en dansk pensionskasse eller en hvilken som helst anden investor, som har foretaget det her.
Hvis der er et problem med den danske lovgivning, er det der, vi skal sætte ind, og ikke ved at begynde at føre et særligt tilsyn med nogle bestemte investorer, som investerer penge i Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-30:
Tak, hr. formand.
Det er nu ikke, fordi jeg er specielt meget uenig i det, som ordføreren nævnte.
Men ordføreren brugte så eksemplet med de her havneterminaler, som er ejet af A.P. Møller - Mærsk-koncernen i en række andre lande, og det er jo fuldstændig korrekt, men når nu ordføreren nævner det i forbindelse med kritisk infrastruktur, så synes jeg måske også bare, at ordføreren i hvert fald bør nævne, at en lang række af de havneterminaler, som man har investeret i, har man jo investeret i med en tidsbestemt horisont, hvor man skal aflevere ejerskabet tilbage til staten i de lande, man har investeret i.
Der er simpelt hen sådan en form for tilbageleveringsklausul.
Det er der i øvrigt også, i forbindelse med at Københavns Lufthavne investerede i Varna lufthavn i Bulgarien; man ejer den så måske i 25 år eller sådan et eller andet, investerer og tjener nogle penge i de år, og så skal man aflevere en fuldt fungerende lufthavn tilbage til staten.
Så jeg synes jo ikke, at man sådan bare lige kan sammenligne det med diskussionen om kritisk infrastruktur.
Det vil jeg bare gerne have ordføreren til at reflektere på.
Anders Johansson (KF), 2019-04-30:
Jamen tak for spørgsmålet.
Jeg kender ikke alle A.P. Møller - Mærsk A/S' kontrakter på havneterminaler rundtomkring i verden, men jeg synes da, at der i forbindelse med det at drive en havn er tale vigtig infrastruktur, i forhold til at få fragtet varer frem og tilbage og ud og ind af forskellige byer og lande.
Altså, hvis man lukker helt ned eller pludselig ikke ønsker at drive sådan en terminal ordentligt, så har det jo meget, meget store konsekvenser for det omkringliggende samfund.
Det er sådan set ligegyldigt, om man har en kontrakt, der løber i 20 år, eller ejer noget permanent.
Så det er vigtig infrastruktur, altså vigtigt, at sådan en havneterminal bliver drevet ordentligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-30:
Der er jeg nu ikke helt enig med ordføreren, for jeg mener faktisk, det er rimelig vigtigt, at der er den her tilbageleveringsklausul.
Det har jo nogle forudsætninger i forhold til diskussionen om, hvorvidt man kunne gøre det for at tjene penge i en given periode, eller om man gør det for at få noget i alle årene frem.
Der er der altså forskel på, om man ejer kritisk infrastruktur-dele på den ene eller på den anden måde.
Det er jo den måde, man har gjort det på; det er jo for at tiltrække udenlandske investorer, eksempelvis i USA.
I nogle af de stater, hvor A.P. Møller - Mærsk A/S har investeret i havneterminaler, er der tale om, at de har dem tidsbestemt.
Og så nævnte jeg også Københavns Lufthavn.
Det er helt normale procedurer.
Det er jo en måde få investorerne ind på, uden at man for tid og evighed afgiver ejerskabet til sin kritiske infrastruktur.
Anders Johansson (KF), 2019-04-30:
Det er også en ganske fornuftig måde at gøre det på, det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Hvis vi lige skal gå tilbage til forslaget her, er jo det i forbindelse med det her med generelt at så en mistillid til en bestemt type af investorer, at jeg synes, det skal være den nationale lovgivning, som ligesom skal være styrende for, hvad man må og ikke må i de forskellige lande.
Så skal man selvfølgelig investere på baggrund af det, og det må sådan set være det, der må være vores hovedfokus.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Tak til både ministeren og Folketingets partier for at debattere det her emne.
På trods af at jeg jo godt kan se, at der ikke bliver flertal for det, synes jeg alligevel, at debatten har været god.
Som flere har været inde på, virker det også, som om debatten har rykket sig de seneste par år.
Vi har diskuteret, om det australske selskab Macquarie, som har været kendt som noget af en selskabstømmer, har bragt Københavns Lufthavn i vanskeligheder og har en verserende sag med skattevæsenet, var den rette delejer af TDC.
Vi diskuterer dem i en grad, så der er nedsat en arbejdsgruppe for at kigge på den her § 5.2, i forhold til hvordan vores boligmarked kan blive fordyret.
I går var der en dokumentar på DR om kviklån, hvor vi ser, at nogle af de danske kviklånsudbydere har et moderselskab, som er i skattely.
Vi har diskuteret skattely, hvidvask, udbyttesvindel osv. de senere år.
Så der er en diskussion at tage her, og jeg synes egentlig på trods af vores uenigheder, at det overlap, der er, er, at vi gerne vil holde øje med udviklingen i Danmark.
Jeg hørte egentlig også fra Hans Kristian Skibby, at det kan være fint nok med udenlandske kapitalfonde, men hvis man kommer ind og sidder på en meget stor andel af et eller andet område i vores danske samfund, som boligmarkedet f.eks., og har magten til at forrykke det, jamen så skal vi kigge på det.
Udenlandske kapitalfonde kan jo også være konstrueret på en måde, så det er svært at gennemskue, om de betaler skat eller ligger i skattely.
Det er derfor, at forskellen mellem danske kapitalfonde og udenlandske kapitalfonde er der.
Så i virkeligheden handler det her om at have en diskussion om, hvad der sker, hvis en spiller kommer ind på det danske marked og sætter sig på et bestemt område – det kan være boligmarkedet, det kan være noget andet – og påvirker det i en grad, så vi ikke synes, det er positivt.
Så kommer den her diskussion selvfølgelig også i kølvandet på det flertal i Finansudvalget, der lavede en beretning om kritisk infrastruktur og ejerskab af den.
Så jeg siger tak for debatten.
Og så bliver det jo spændende, hvad der kommer ud af de to arbejdsgrupper, som er blevet nedsat, som ministeren også henviste til.
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Jo, den usikkerhed formidles også.
Det, man ofte gør – ikke altid, for nogle gange bliver der også angivet intervaller – er, at man vurderer, hvad middelskønnet er, ud fra den usikkerhed, der er.
Og hvis der er en stor usikkerhed, nævnes det, eksempelvis sådan: Det beregnes med betydelig usikkerhed, at omkostningerne vil være x.
På den måde kan man, når man læser svarene på diverse spørgsmål igennem, tydeligt se, hvad usikkerhedsfaktoren i det her er i forhold til andet – især når man som medlem af Finansudvalget er vant til at læse de mange svar, der gives i Finansudvalget.
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Hvad med det andet spørgsmål, jeg havde, om usikkerhed, når man taler om finansielle tal, der bruges i politisk sammenhæng, hvor man jo typisk er meget stålfast og siger: Det her vil komme til at koste 1,2 mia. kr.?
Er der ikke altid en usikkerhed, og burde man ikke formidle den?
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Jeg kan ikke forklare, hvorfor det skulle være tungt og omkostningsfuldt, for det sagde jeg ikke.
Jeg nævnte, at det tidligere forslag indbefattede en model, der ville være tung og omkostningsfuld.
Men når jeg kigger min tale igennem, kan jeg se, at jeg ikke har sagt, at det nuværende forslag ville være tungt og omkostningsfuldt.
Jeg har f.eks. sagt, at ideen om, at man skulle lægge et excelark frem med Finansministeriets beregninger, som andre så derfra skulle kunne regne videre på, synes vi ikke om – fordi man på den måde låner af Finansministeriets faglighed, uden at vi som ministerium har styr på, hvad der konkret regnes videre på.
Derfor er der nogle ting i forslaget, som jeg er uenig i, men jeg synes faktisk, det er rigtigt at kunne arbejde videre ved at sige, hvad der så kan samle os, altså: Hvor er fællesmængden af enighed, som vi kan arbejde videre med?
Og så er det vejen frem for et beslutningsforslag, at man skriver en fælles beretning; det er den måde, man manifesterer den enighed, der måtte være, på.
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Jeg har to ting.
Den ene ting er, at jeg undrede mig over, at ministeren sagde, at meget af det her vil blive meget tungt og omkostningsfuldt for embedsværket.
Så kan ministeren forklare det?
Den anden ting handler om, at ministeren på et tidspunkt sagde, at hvis der er en usikkerhed, så bør denne fremlægges.
Der er det jo sådan, at alle tal er behæftet med en usikkerhed, især når man benytter modeller, og det gælder også Finansministeriets regnemodeller.
Jeg kunne da godt tænke mig, at alle tal, der fremlægges fra Finansministeriets side, bliver fremlagt som f.eks. 3,8 mio. kr. +/- 20 pct. eller angives som intervaller.
Hvad tænker ministeren om det?
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Næh, det er ikke min opgave at gøre fru Lisbeth Bech Poulsen glad, men det er sådan set min opgave, synes jeg, at lave det, der er godt for, at vi får mere åbenhed omkring de økonomiske beregninger.
Jeg startede hele min tale med at anerkende, at forslagsstillerne har lyttet til den kritik, der blev rejst sidste år, og justeret forslaget, så det er langt mere præcist.
Der er dog stadig væk elementer i forslaget, der gør, at jeg ikke kan støtte det, og derfor prøver jeg at sige: Hvad er vores mulighed som Folketing, når man har et beslutningsforslag fra oppositionen, som man ikke kan støtte fuldt ud, men alligevel er enig i intentionerne bagved?
Hvad er vores værktøjer så for at arbejde videre med det?
Det er at lave en beretning, og det foreslår jeg, og det foreslår jeg stadig væk, uanset om fru Lisbeth Bech Poulsen måtte afvise den fremstrakte hånd.