runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Jeg vil indledningsvis sige, at jeg beklager, at jeg har skabt lidt tvivl om de grænseværdier, der nu er foreslået.
Det er sådan, at grænseværdien i øjeblikket er 50 mg nitrat pr. liter.
Nogle forskere er så kommet frem til, at det bør sættes ned til 5 mg pr. liter, og det er det, som miljøministeren har været ude at anbefale.
Jeg beklager, at jeg i mit spørgsmål her har nævnt 15 mg.
Det er jo egentlig en stor reduktion, og derfor, når nu forureningen af vores grundvand hovedsagelig kommer fra landbruget, når det drejer sig om nitrat, er det sådan set oplagt at spørge landbrugsministeren og ikke miljøministeren om det her.
Ét er, at miljøministeren går ud og siger, at han mener, at man skal lytte til de her forskere og nedsætte grænseværdierne til 5 mg.
Men jeg kunne ikke rigtig høre, at det var regeringens politik.
Det er vel sådan normalt, at det ikke bare er et spørgsmål om, at det er miljøministerens ressort, og så kan han køre derudad.
Eller er det sådan?
Det er et spørgsmål om, hvor mange danskere der får tarmkræft.
Der har nitratindholdet i vores drikkevand en væsentlig betydning, som vi skal tage alvorligt.
Jeg har noteret mig, at miljøministeren er ude at sige, at grøn trepart har en indflydelse på det her, men at det ikke er nok, og at det derfor er hans opgave at sikre, at vi kommer ned på det niveau, som anbefales af uafhængige forskere, og får beskrevet, hvad det er for nogle indsatser, der skal laves ude i det enkelte vandselskab.
Det var så miljøministerens udtalelse, og det synes jeg jo er helt rigtigt.
Der kommer vi altså ikke uden om, at landbruget skal levere, og at der kan være nogle steder rundt i landet, hvor der er sandjord, og hvor landbruget skal levere rigtig meget i forhold til en normal dyrkning og i forhold til den gødningsanvendelse, der er.
Derfor er det jo sådan set relevant nok at tage det ned i salen og snakke med landbrugsministeren om det her spørgsmål.
Men er det regeringens politik, at vi skal helt ned på 5 mg nitrat i vores drikkevand?
, skal det forstås sådan, at den der proces, der refereres til, er en proces, som er startet, eller er det bare en proces, som miljøministeren har med sig selv?
Altså, er der sat noget i gang, for at man skal komme frem til at lave en handleplan for, hvordan man når så langt, og hvad det er for nogle områder i Danmark, man skal tage mest alvorligt?
Er det sådan, at man kommer med en handleplan for de områder, hvor man har sandjord og drikkevandsinteresser?
Er det en proces, som er sat i gang, eller er det bare sådan en soloudmelding fra miljøministeren?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Jo, det kan jeg sagtens se, og det er jeg helt enig i.
Det er også derfor, det skal være en konklusion, som er klar, og som også landmændene kan forholde sig til, så vi både i forhold til CO 2 -regnskabet, men vigtigst i den her sammenhæng i forhold til dyrenes velfærd er sikre på det, vi gør.
Der har været den usikkerhed på baggrund af de indmeldinger, der er kommet.
men ikke desto mindre tager vi de indmeldinger alvorligt.
Det er derfor, vi agerer, som vi gør, får det undersøgt og finder ud af, hvad der er årsagen.
Hvis vi kender årsagen, kan vi navigere i det.
Hvis ikke vi kender årsagen, er vi stadig væk usikre, og så skal der selvfølgelig ikke være et krav.
Leila Stockmarr (EL), 2026-02-25:
Så det, jeg tager med fra svaret, er, at vi står over for nogle forhandlinger, hvis der ikke bliver udskrevet folketingsvalg inden.
Vi skal have nogle forhandlinger om, hvordan vi bedst beskytter vores drikkevand, ud fra den rapport, der foreligger fra Miljø- og Ligestillingsministeriet.
Der må jeg bare sige, at jeg ikke se, at man kan håndhæve forureneren betaler-princippet i forhold til at beskytte vores drikkevand på andre måder end ved at lave et sprøjteforbud.
For hvis man gør andre ting, ender man med at vælte prisen over på de aktører i vores samfund, der ikke forurener.
Og vi har fået dokumenteret fra den rapport, hvem det er, der primært forurener, og hvem der er kilden til forurening på de sårbare grundvandsdannende områder, også selv om der kunne være en tvivlsmargen.
Lige om lidt har vi også resten af kortlægningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Hvad vil ministeren gøre for at nedbringe nitratforureningen fra landbruget til vores drikkevand for at leve op til de grænseværdier på 15 mg pr. liter, som Miljøministeriet har foreslået?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Også her tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige det fuldstændig klart: Det er afgørende for mig, at vi beskytter vores drikkevand, og det er i hvert fald vigtigt, at vi også gør det på en måde, så vi kan sige til næste generation, at vi ikke har ladet drikkevandet lide overlast.
Det er vigtigt.
Det er en prioritet for mig og for regeringen, og vi er derfor også i gang med at lave et grundigt stykke arbejde med at finde de rigtige løsninger for netop at sikre noget så vigtigt som vores drikkevand.
Jeg har også noteret mig, at der er en ekspertgruppe, som har anbefalet, at man sænker grænseværdien for nitrat i drikkevandet.
Beslutningen om, hvorvidt grænseværdierne så skal sænkes ud fra en sundhedsfaglig vurdering, er som sagt miljø- og ligestillingsministerens ressort, og der er mig bekendt endnu ikke truffet den beslutning.
Hvis der kommer en ny grænseværdi, vil jeg selvfølgelig også forholde mig til det, men jeg kan selvfølgelig ikke stå her i dag og redegøre for, hvordan jeg så mener det bedst beskyttes på hver eneste drikkevandsboring på baggrund af en grænseværdi, som slet ikke er blevet fastsat endnu.
Men som jeg sagde indledningsvis, er det fuldstændig afgørende, at vi beskytter vores drikkevand bedst muligt og mest effektivt.
Derfor ser jeg også frem til, at der kommer et solidt beslutningsgrundlag, så det kan drøftes, hvordan drikkevandet netop bliver beskyttet med de til enhver tid værende virkemidler.
Jeg synes, det er helt fair at stille mig spørgsmålet, og det er også derfor, jeg står her og svarer på det.
Ellers kunne jeg selvfølgelig have sagt, at det jo er en anden ministers ressort, så derfor må det være sådan.
Når det er sagt, er det jo en beslutning, der skal tages i en regering.
Jeg har også noteret mig, at det er miljøministerens ønske.
Om vi kommer derhen, skal jeg lade være usagt, for det er ikke en beslutning, der er truffet.
Jeg noterer mig også, at landbruget skal levere, men der er også andre forureningskilder til nitrat, som også skal levere.
Derfor bliver vi nødt til at have et samlet overblik over, hvordan vi gør det her bedst og mest effektivt, så vi beskytter vores drikkevand
bedst muligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Ja, der er andre forureningskilder til nitrat.
Altså, det er jo det samme, når vi snakker pesticider og drikkevand.
Man kommer altså ikke udenom, at landbruget har en kæmpe skyld her, og derfor er det jo vigtigt, at vi kommer frem til en løsning.
Hvad er regeringens plan?
Ved ministeren det?
Er det bare sådan en soloudmelding fra miljøministeren, eller er der en proces i gang i forhold til at afklare, hvor man skal lægge sig på grænseværdier for nitrat?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at jeg skal stå og redegøre for, hvordan interne overvejelser i regeringen foregår, men jeg kan notere mig, at der er kommet den her anbefaling.
Det er selvfølgelig en anbefaling, som vi også i regeringen tager alvorligt, og som vi også har en regeringsproces omkring, inden der så bliver truffet en beslutning om, hvordan drikkevandet bedst og mest effektivt bliver beskyttet, også hvad angår nitrat.
Mads Olsen (SF), 2026-02-25:
Har ministeren tænkt sig at indkalde til drøftelser om takststruktur, og hvad er ministerens holdning til at gøre offentlig transport billigere for unge?
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Vi mødes jo hver og hver anden uge og taler om forskellige politiske spørgsmål, og jeg indkalder selvfølgelig til de drøftelser, som ordføreren kunne ønske sig – uanset om det er om takster, kollektiv transport, veje eller luftfart, eller hvad vi taler om.
Min holdning til taksterne for de unge mennesker udtrykker jeg med det forbehold, at jeg jo selvfølgelig repræsenterer regeringen, og at vi ikke har taget endelig stilling til de anbefalinger, som ekspertudvalget er kommet med, men helt overordnet tror jeg, at jeg kan tale på vegne af regeringen, når jeg siger, at takstsystemet er unødigt komplekst.
For nogle er det meget attraktivt og billigt og et godt produkt, og for andre er det faktisk forholdsvis dyrt.
Det afhænger selvfølgelig lidt af, hvor godt du kan udnytte det.
Får du nogle muligheder på grund af din uddannelse, eller bor du i hovedstaden, hvor der er masser af kollektiv transport, måske i frirejseområder osv., så kan det være et utrolig billigt og attraktivt produkt.
Bor du i provinsen, hvor der er mere begrænset kollektiv transport, er det måske lidt dyrt.
Så et spørgsmål, som umiddelbart kan være forholdsvis simpelt, rummer faktisk en hel del kompleksitet, hvorfor det her er et af de områder, som regeringen sammen med de øvrige forhold fra ekspertudvalgets anbefalinger prioriterer at få diskuteret grundigt og ordentligt.
Jeg kan også høre i resten af Folketinget, at der jo heller ikke er noget simpelt svar på en kompliceret sag som denne.
Men jeg håber, at ordføreren finder mit svar tilfredsstillende.
Mads Olsen (SF), 2026-02-25:
Jeg synes jo, at jeg hører ministerens svar, men jeg synes, der er nogle kommentatorer derude i Danmark, der tager fejl.
De siger nemlig, at nu har regeringen tømt deres regeringsgrundlag, og at der snart ikke er mere at lave, så nu kan man jo bare udskrive valget.
Men der er noget, der mangler i det regeringsgrundlag.
Der er nemlig den sætning, hvor der står: »Regeringen vil konkret tage initiativ til at understøtte, at flere unge med langt til uddannelse kan få billigere adgang til offentlig transport.«
Men de sidste 3 år er det modsatte jo sket.
Til gengæld kan de unge, der nu ikke har råd til at besøge deres venner og familie, så glæde sig over, at regeringen har gjort privatfly billigere.
Det var nok ikke det, man mente, da man i regeringsgrundlaget skrev, at man skulle have billigere adgang til offentlig transport.
Det er nok de færreste unge, der tager privatflyet og betegner det som offentlig transport.
Så derfor vil jeg egentlig bare spørge: Hvornår har regeringen tænkt sig at udføre det, der står i deres regeringsgrundlag?
Og bliver det, inden der kommer et folketingsvalg?
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Det var et meget sjovt klip til sociale medier, hvis det var rigtigt.
Det er det ikke.
Jeg vil sige to ting.
Vi har ikke hævet taksterne med 21 pct. Men det er rigtigt, at den lov, der håndterer taksterne, formentlig, på grund af den faste pris- og lønfremskrivning, som den refererer til, har – det skal nok passe, men jeg kan ikke huske det på decimalen – hævet takststigningsloftet med 21 pct., altså det, man kan hæve taksterne med inden for loftet.
Og så har vi ikke gjort privatfly billigere.
Mads Olsen (SF), 2026-02-25:
Nej, men jeg sagde også, at under den her regering er det steget med 21 pct. Hvis vi bare lige smager på det, at kollektiv transport er steget med 21 pct., så er det jo ret vildt, når vi står midt i en klimakrise, at man gør det – altså gør grønne valg så meget dyrere.
Jeg gik til valg på »nok er nok, jeg går klimaamok«, og det er svært at gå klimaamok, når man måske ikke engang har råd til busbilletten.
Og den store ekstraregning presser jo især unge.
Derfor må jeg bare spørge igen.
Nu har vi ventet på ekspertudvalgets konklusioner i lang tid.
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Det er ikke korrekt.
Men det skal nok passe, at takststigningsloftet har været 21 pct.
Men i forhold til de faktiske priser er takststigningsloftet ikke blevet udnyttet.
Men det er jo klart, at hvis der er virkelig høj inflation, bliver man nødt til at hæve taksterne, så de afspejler den.
Det sker godt nok med forsinkelse, men hvis ikke, så er ordføreren jo også bekendt med, at det ikke bare er i 1 år, at man skal tilføje adskillige milliarder.
Så bliver det akkumuleret årligt, fordi man ikke vil acceptere prisudviklingen på lige nøjagtig det her område potentielt.
Derfor er det fint nok at mene, at det er synd og uretfærdigt og træls, men det skal jo finansieres.
Mads Olsen (SF), 2026-02-25:
Vi havde jo i SF finansieret vores forslag om markant billigere offentlig transport til alle unge under 26 år, men der er jo ikke sket noget.
Regeringen afviste forslaget, da vi havde det i Folketingssalen her for lige knap 2 år siden, og sagde: Vi afventer ekspertudvalget.
Og nu står vi her 2 år senere, og der er ikke sket noget, ud over at der er sket noget med noget moms på privatfly, som så – så vidt jeg er orienteret – har gjort det billigere.
Vi står jo i en inflationskrise, når det gælder offentlig transport.
Det er steget voldsomt for unge og ældre og alle, og det er ikke blevet bedre.
Derfor må jeg bare spørge: Hvornår kommer de her forhandlinger om at gøre det billigere for unge, som der står i regeringsgrundlaget?
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Både det om takster, men også de øvrige anbefalinger fra ekspertudvalget er noget af det, som vi har fået leveret her ved sommer, og det er noget af det, som regeringen skal have drøftet sig til rette omkring.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at der også er foregået andre ting, som ligesom har ryddet dagsordenen af og til, så det er bestemt ikke nogen nedprioritering.
Men ud over takster er det jo ejerskabsstrukturer og som sagt takststruktur her, men på en bred palet.
Hvordan skal jernbanen køre osv.?
Og derfor bliver det jo behandlet sammen i en enhed.
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Det, jeg har noget imod, er, at man starter med at sige, at vi laver et totalforbud, når man ikke kender arealerne og man ikke ved, præcis hvor indsatsen skal gå hen.
Vi ved ikke, hvad det er for nogle kemikalier, vi taler om, og alle de ting, der ligger bag det.
Jeg er ikke afvisende over for, at vi skal lave sprøjteforbud på nogle områder.
Det har vi også set tidligere med de såkaldte BNBO-arealer omkring vandboringer, hvor der er en sårbarhed, fordi der er boret ned igennem jordlagene.
Det er et af redskaberne, men det er kun et af redskaberne i værktøjskassen ud af mange.
For vi skal passe godt på vores drikkevand.
Det skylder vi kommende generationer for vores alle sammens vedkommende.
Det er fint.
Tak for det.
Altså, uanset hvordan den her sag bliver fremlagt, er det sådan, at Miljø- og Ligestillingsministeriet har lavet en analyse.
Den indgår i det regeringsarbejde, og den indgår også i de faglige diskussioner og input, som kommer fra andre ministerier, herunder fra mit ministerium – men med det ene og simple, men vigtige formål at beskytte vores drikkevand bedst muligt og med størst samfundsøkonomisk optimering omkring den indsats, vi foretager.
Vil jeg afvise, at vi kommer til at lave et sprøjteforbud på nogle af drikkevandsområderne?
Nej, det vil jeg ikke, men det er et af de redskaber, vi har i værktøjskassen, og vi skal selvfølgelig have hele paletten på banen, for drikkevandet er så vigtigt, at det bliver vi simpelt hen nødt til at sætte alt ind på at sikre – ikke mindst af hensyn til kommende generationer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-25:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i, at Miljø- og Ligestillingsministeriets grundvandsanalyse ikke burde være offentliggjort i sin nuværende form på grund af analysens store faglige mangler, som Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri påpegede i forbindelse med udarbejdelsen af analysen?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
For mig er det fuldstændig afgørende, at vi har og sikrer rent drikkevand til danskerne, også for kommende generationer.
Det er noget af det mest værdifulde, vi overhovedet har.
Det er noget af det mest værdifulde, vi kan give videre.
I forbindelse med den pågældende reguleringsanalyse har Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri som bekendt haft en række faglige bemærkninger.
Det er sådan set helt naturligt i et regeringssamarbejde.
Ministeriet har bl.a. peget på behovet for en mere uddybende beskrivelse af de økonomiske konsekvenser for også at sikre et mere solidt grundlag for at kunne vurdere de mulige reguleringsinstrumenter.
Ministeriet foreslog på den baggrund, at det faglige grundlag blev konsolideret, og at der blev gennemført en yderligere faglig drøftelse, inden analysen blev offentliggjort.
Det er vigtigt for mig, at vi har et solidt og gennemarbejdet beslutningsgrundlag, når vi tager stilling til indsatser, som potentielt har store økonomiske konsekvenser, både for vores samfund og så i det her tilfælde for et landbrugserhverv.
Beskyttelsen af drikkevandet skal desuden også ses i sammenhæng med de øvrige indsatser som bl.a. arbejdet i den grønne trepart, hvor kortlægningen af sårbare grundvandsområder foregår.
Det skylder vi kommende generationer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-25:
Jeg ved godt, at det nok bare er, fordi jeg geografisk er fra, hvor jeg er.
Men jeg har jo tidligere haft miljøministeren i salen, og han sagde – det bliver jeg nødt til at sige – at det jo er normalt, at man er uenig, men at fagligheden overhovedet ikke var et problem.
Så kan man jo forstå, at det er den nuværende minister, som dybest set ikke lige ved, hvad det er, for den nuværende minister, som jeg står over for nu, siger jo: I bliver altså lige nødt til at tage mit ministerium med, vi kan ikke stå på mål for den her rapport.
Jeg kan også godt høre, at man har siddet til et regeringsmøde og sagt: Vi skal blive enige om, at vi godt kan sige, at vi kan være fagligt uenige med hinanden.
Men det er jo ret vildt, at man laver en rapport sammen, og så lige to sekunder i tolv trækker det ene ministerie sig, fordi man jo påpegede – og jeg har selv været i salen tidligere med miljøministeren, som jo næsten altid siger »kun jeg ved« – at der var noget fagligt, der var problematisk.
Der er også noget juridisk, der er noget problematisk i.
Ender vi nogle steder i en ekspropriationssag?
Så kommer vi jo til det, som er rigtig vigtigt, men som ministeren hopper helt let over, for det gælder åbenbart kun om at få stemmer i kassen og ikke lave ordentlig lovgivning.
For økonomien er jo det, der er det springende punkt i det her.
Det er vi jo nok ikke uenige om i bedste fald er usagligt.
Så er fødevare- og landbrugsministeren stadig væk stålsat i forhold til at sige, at der er dele af den her rapport, som er meget væsentlige?
Og det er der.
Er der ikke en problemstilling i, at økonomien måske ikke er sådan helt fagligt vurderet?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Det er jo kommet frem qua de spørgsmål, som Miljø- og Fødevareudvalget har stillet, aktindsigter fra pressen og andet, at der er og har været en dialog mellem ministerierne, så det er jo ikke nogen hemmelighed.
Det er også fuldstændig evident, at der har været en diskussion om, hvordan økonomien og den vurdering af økonomien på baggrund af den rapport skulle tages ned.
Det ser jeg sådan set ikke som noget odiøst.
Tværtimod er det jo normalt, at man bruger de forskellige fagligheder fra det ene ministerium til det andet, og så finder man ud af i en regering, hvordan løsningen skal være.
Det er jo det, jeg er mest tryg ved, altså at vi netop finder en løsning på, hvordan vi beskytter vores drikkevand.
For det er jo det, det her handler om, altså hvordan man beskytter drikkevandet på en måde, som er mest effektiv samfundsøkonomisk, men som også tager hensyn til vores drikkevand.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-25:
Nu blev jeg bare forvirret på et helt højere niveau, for jeg har for ganske få minutter siden haft miljøministeren hernede, som sagde, at det eneste rigtige at gøre er at lave et nationalt pesticidforbud, ikke?
Og nu bliver jeg forvirret.
Nu bliver jeg nødt til at spørge en regeringsrepræsentant: Hvad mener regeringen egentlig her?
Skal vi kigge ind i, at der simpelt hen skal være et pesticidforbud?
Ministeren sagde – vi sad jo og snakkede: Vi finder en god løsning.
Men der har jo så tidligere i dag, for ganske få minutter siden, været en hernede og sige igen, at det er et pesticidforbud, altså et sprøjteforbud, vi skal have.
Så er den her minister vel enig i det?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Regeringen har ikke taget en beslutning om, hvordan det her skal håndteres.
Vi har taget en beslutning om, at der skal laves en kortlægning.
Miljø- og Ligestillingsministeriet har lavet en rapport, og den indgår selvfølgelig i det arbejde.
Der har været en faglig uenighed om, hvordan den økonomi, der ligger i den rapport, skal se ud.
Og så har jeg en tryghed ved, at vi finder ud af, hvordan vi netop beskytter vores drikkevand, som vi jo er fuldstændig enige om skal beskyttes bedst muligt.
Så kan man selvfølgelig godt diskutere proces og interne regeringsovervejelser, og det er helt fair, men det, jeg er optaget af, er ikke proces; det er handling.
Og det er handling i forhold til at beskytte vores drikkevand på en måde, hvor vi gør det mest effektivt, også samfundsøkonomisk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-25:
Nej, det har jo ikke noget med proces at gøre.
Jeg er godt klar over, at man ikke har haft et regeringsmøde fra 10 minutter siden til nu, men jeg går ud fra, at man havde det, dengang kritikken kom og man trak sig fra det i den rapport.
Det kan jeg så høre at det ikke er.
Vi skal stadig væk i mål, og der er stadig væk noget økonomi, vi skal undersøge.
Så i regeringen er man ikke enig, men den ene del af regeringen, der stod hernede tidligere i dag, blev jo ved med sin påstand om, at det eneste lyksaliggørende er et pesticidforbud, til trods for at vi ikke rigtig har styr på økonomien.
Så det har jo ikke noget med proces at gøre; det er bare et spørgsmål om, at jeg har behov for at vide, hvem det er, der har bukserne på i regeringen.
Er det regeringen, eller er det Magnus, som bestemmer det en til en?
Jeg tror, at Magnus i hvert fald selv synes, at det er ham, der bestemmer.
I forhold til drikkevandet er vi ikke uenige.
I Danmarksdemokraterne er vi fuldstændig enige.
Det, vi egentlig bare spørger om her, er: Hvis vi skal ud at skrive store regninger ud – det kan vi godt risikere at vi skal – kunne det så ikke være rart bare at have så meget faglighed og måske også juridisk ballast på plads, at man ved, hvad det er for en regning, vi udskriver?
For jeg er nemlig bange for, det bliver en syltekrukke.
Vi siger alt det rigtige op til et valg, og det hjælper altså bare ikke grundvandet på den anden side, hvis vi så lige pludselig siger: Det har vi ikke råd til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Det lyder godt, at vi inden sommerferien kan få den afklaring.
Det her har jo også betydning, fordi der er den her trepartsaftale.
Jeg ved godt, at den ligger hos en anden minister, men der er jo sådan en passus om, at hvis ikke man kommer i mål med CO 2 -reduktioner med det ene virkemiddel, så skal man skrue op for andre virkemidler.
Derfor har det jo stor betydning, hvis det er sådan, at vi skal nå Danmarks CO 2 -mål, at man ved, hvad det er, man ikke kan anvende.
For så skal man jo anvende noget andet.
Så skal der udtages mere jord, så skal der omlægges til mere økologi, og der er jo andre redskaber.
Så kan ministeren ikke se, at for den samlede CO 2 -vurdering er det sådan set vigtigt at komme frem til en konklusion?
Claus Jørgensen (SF), 2026-02-25:
Men i vores optik er skridt for skridt måske ikke godt nok.
Vi bør tage nogle store skridt.
Man kan kigge på, hvad grisenes adfærd er, bl.a. det her med, at de vil bygge reder, de vil have noget rodemateriale, og de vil vise omsorg for deres unger, og lige nu fjerner man dem i mange tilfælde efter 3 uger.
Med den måde, vi gør det på nu, tager vi jo ikke hensyn til grisenes adfærd.
Rodemateriale er sådan en pind, der står i et hjørne, som de kan gå og skubbe til.
Der er ikke rigtig nok halm til, at de kan bygge rede osv. Bør vi ikke gøre noget ved det nu?