runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2025-11-20:
Tusind tak for ordet, formand, og tak for den jo altså totale opbakning her til forslaget og dermed den positive modtagelse af det.
Nu er der sagt mange ord om det, og jeg vil bare prøve at gå lidt i dybden med det.
Vi skal beskytte dansk innovation, og vi skal styrke vores virksomheders konkurrenceevne.
Det gælder nationalt, og det gælder selvfølgelig også globalt, for konkurrencen er benhård.
Her står beskyttelse af rettigheder helt centralt.
Derfor er det her centralt.
Det beskytter virksomhedernes opfindelser mod kopiering og også mod misbrug.
Samtidig sikrer det, at forbrugerne kan genkende og dermed også have tillid til, at et bestemt produkt eller en bestemt virksomhed rent faktisk står bag det, man eksempelvis står og kigger på, når man går ind i en isenkræmmerbutik og vil købe en ny tallerken eller skål, eller hvad man vil købe.
Med andre ord kræver en velfungerende sagsbehandling af de rettigheder selvfølgelig også målrettede it-investeringer i den styrelse, den organisation, som har med det her at gøre.
Derfor er der behov for at hæve Patent- og Varemærkestyrelsens gebyrer med 20 pct.
Derfor hæver vi gebyrerne her.
Det er vigtigt at understrege, at Patent- og Varemærkestyrelsen siden 2002 kun undtagelsesvis har pris- og lønreguleret de gebyrer, vi taler om her.
Derfor vil gebyrniveauet selv med den her stigning faktisk være relativt lavt, og jeg er glad for, at lovforslaget jo som sagt er blevet taget godt imod her i salen og også faktisk taget godt imod blandt erhvervsorganisationerne.
De bakker op om ændringerne, fordi de jo fører til en bedre service.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-11-20:
Jeg er bare interesseret i den her snak, der er om it-systemer.
Det er jo en nobrainer – jeg ved ikke, om man må sige det i Folketingssalen; det må jeg ikke – men jeg tror, alle er enige i, at det er godt at have moderne it-systemer.
Jeg synes måske bare, det er sådan lidt specielt, at man så siger, at hvis vi skal gøre noget ved de her it-systemer, skal vi så lige gøre det dyrere, hvis man vil udtage et patent, for det skal ligesom finansiere sig selv.
Altså, kunne man ikke godt forlange, at i landet med, jeg tør ikke sige den største offentlige sektor i verden, men i hvert fald en af de største offentlige sektorer i verden og et af de højeste skattetryk i verden og med nogle af de højeste omfordelingsgrader i samfundet, kunne man måske godt forvente, at staten havde styr på it-programmerne, uden at man skulle sige, at det kaster man bare på et eller andet gebyr?
Jeg synes, det er lidt mærkeligt.
Jeg er imod det her forslag, for jeg synes egentlig ikke, det skal være dyrere at udtage et patent, hvis man har fået en god idé, for det er sådan, vi har fået LEGO og alle mulige andre gode danske virksomheder.
Der er nogle folk, der har fået en god idé, og det skal ikke være dyrere.
Men jeg vil bare sige, at dermed er man jo altså ikke imod, at der er velfungerende it-programmer.
Morten Bødskov (S), 2025-11-20:
Tak for det.
Vi skal altid kunne gøre og også tvinge os selv til at gøre ting bedre; det er der ingen som helst tvivl om.
Det skal vi også gøre i den offentlige sektor og også i den service, der bliver leveret til vores virksomheder.
Det betragter jeg som en pligt.
Når det handler om lige nøjagtig den her sag, tror jeg, det er værd at bemærke, at gebyrerne jo stort set, som jeg sagde, har været på standby siden 2002.
Havde man ladet dem følge den almindelige pris- og lønregulering, var de ikke bare steget med 20 pct., men med 45 pct.
Så synes jeg, det er bemærkelsesværdigt, at erhvervsorganisationerne og dermed virksomhederne, synes, at det her er godt, fordi det er med til at give dem en bedre service.
Og hvad er det?
Det er jo – det kan man læse i lovforslaget – at det bliver nemmere, hurtigere og mere smidigt.
Og det, som vi har behov for, er ikke bare at beskytte vores innovation bedre, men jo også at give dem, der innoverer, altså skaber fremtidens produkter, bedre muligheder for hurtigt at få beskyttet deres rettigheder.
Samtidig skal vi huske på, at vi jo sådan set også sætter et gebyr ned, nemlig det her såkaldte videresendelsesgebyr for internationale patentansøgninger.
Peter Kofod (DF), 2025-11-20:
Det er rigtig godt.
Vi går meget ind for moderne it-programmer osv., så det er vi fuldstændig enige med virksomhederne i.
Men min pointe er bare, at det jo er et politisk valg, hvor man lægger snittet henne, altså om man synes, det skal være dyrt eller billigt at udtage et patent, eller hvordan gebyrerne ellers generelt er i det her land.
Man kan ikke bare sige, at alt er pris- og lønfremskrevet i al evighed, for det er jo et udtryk for et politisk valg, hvad det er for en adfærd, man gerne vil prøve at stimulere i det danske samfund.
Vi vil gerne have flere LEGO-virksomheder i det her skønne, lille land, så vi bliver rigere alle sammen.
Morten Bødskov (S), 2025-11-20:
Det her er selvfinansierende.
Men der er så også en opmærksomhed på, at vi selvfølgelig skal sørge for, at det hele tiden er så nemt og så hurtigt og så effektivt som muligt for virksomhederne at bruge.
Hvorfor det?
Det er, fordi det er vigtigt, at vi, som ordføreren selv spurgte ind til og havde som en central pointe, skal sørge for, at så mange som overhovedet muligt får mulighed for hurtigst muligt at udleve drømmen og virkeliggøre det, de opfinder eller innoverer.
Det er sådan set bare det, det her handler om.
Så kan man diskutere gebyret; det er jeg helt med på.
Men jeg læner mig dog op ad erhvervslivet, der synes, at det her er en serviceforbedring, og det synes jeg vi selvfølgelig skal sikre bliver til virkelighed.
Karin Gaardsted (S), 2025-11-20:
Med lovforslaget her ønsker regeringen at foretage nogle ændringer i lukkeloven, så der gives større frihed til at holde åbent i butikker i små og mellemstore byer på det, vi kender som lukkedage, altså første og anden juledag, skærtorsdag, langfredag osv.
Det gør vi, fordi vi ønsker at gavne livet i de mindre byer, så det lokale erhvervsliv kan slå dørene op, når kunderne er der, bl.a. når turister besøger vores fantastiske Danmark i påsken eller pinsen.
Ansøgningsprocessen til at kunne holde åbent f.eks. ved forskellige årligt tilbagevendende arrangementer på nuværende lukkedage er i dag unødvendigt krævende og omstændelig.
Det ønsker vi at bløde op på og dermed gøre det lettere.
Desuden er målet, at butikker i disse byer også vil få lettere ved at servicere turister og handlende, når de er i byen alligevel.
Vi drejer altså på to håndtag: lempelse af dispensationsadgang til tilbagevendende arrangementer, og at butikker i i midtbyen i byer med færre end 16.850 indbyggere får adgang til at holde åbent på lovens lukkedage, bortset fra butikker i storcentre og stormagasiner.
Kommunerne skal stadig søge Erhvervsstyrelsen om tilladelse til at afvige fra lukkelovens regler, men en dispensation skal fremover ikke længere være afhængig af, om der er tale om et officielt arrangement.
Dertil kommer, at dispensation til arrangementer, som gentages år efter år, kan gives for en periode på 10 år eller op til 10 år, og det vil lette byrden for mange.
Det understreges, at der skal være tale om butikker i midtbyen, eller hvis der ikke findes et såkaldt midtbyområde, kan det også være et lokalt center.
Storcentre og stormagasiner er altså også i fremtiden nødt til at overholde lukkedagene.
I min hjemkommune, Viborg, vil det betyde, at alle centerbyer som f.eks. Stoholm, Møldrup, Karup og Bjerringbro vil kunne benytte denne ordning, men det gælder naturligvis ikke Viborg by
Jeg er sikker på, at man vil bruge denne mulighed, men ikke misbruge den.
Der er nemlig også et hensyn at tage til de ansatte, men det er vores opfattelse, at det bliver muligt lokalt at tale sig tilrette om arbejdets tilrettelæggelse.
Dertil kommer også, at det skal kunne betale sig for butikkerne at holde åbent på disse dage.
Høringssvarene er i hovedtrækkene positive.
Dog er Coop nervøs for deres dagligvarebutikker i de mindste byer, og hertil er at sige, at en fastholdelse af de nuværende lukkedageregler ikke vil være en garanti for, at disse små butikker vil kunne bestå i fremtiden.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-11-20:
Tak for det.
Det her lovforslag handler om at få lukkeloven til at passe lidt bedre til virkeligheden.
I dag er reglerne så firkantede, at butikker i mindre byer skal holde lukket på nogle af årets travleste dage.
Når folk vandrer igennem bymidten, måske i påsken, skal loven ikke forhindre, at man også kan gå ind at handle, hvis altså butikkerne selv ønsker det.
Vi giver med forslaget butikker i byer med under 16.850 indbyggere mulighed for at holde åbent på enkelte helligdage og lukkedage.
Mange steder er butikslivet helt afgørende for, at der er aktivitet, liv i byen, om der er mennesker, og om der også bliver skabt arbejdspladser i bymidten, og det her skal være en hjælp til netop de lokalsamfund.
Hvis butikkerne dør, der bymidten stille og roligt også.
Vi er derfor glade for mere fleksible regler, for det giver mulighed for at holde gang i områderne.
Lovforslaget gør det også lettere at holde åbent i forbindelse med særlige lejligheder; i dag skal kommunerne søge dispensation hvert år, også selv om de har arrangementer, som bliver afholdt år efter år og er præcis det samme, som man ansøgte om året forinden.
Med forslaget kan der gives tilladelser, der gælder for flere år.
Det sparer tid, papirarbejde, og så sparer det også en del irritation over den unødige administration.
Det her handler om at give dem muligheden.
Hvis ikke der er et kundegrundlag, holder man selvfølgelig bare lukket, men hvis der er liv i gaderne, skal loven ikke stå i vejen.
Venstre støtter lovforslaget, og vi er glade for, at der er flere partier, der står sammen om at liberalisere lukkeloven og derved gøre hverdagen nemmere for de mindre byer i Danmark.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Lovforslaget er, som det er blevet nævnt, en modernisering af lukkeloven.
Formålet er at give mindre byer bedre muligheder for at holde butikkerne åbne på lukkedage og helligdage, og det er jo fuldt forståeligt.
Vi kender alle sammen udfordringerne i mange mindre lokalsamfund, hvor detailhandelen er presset, og hvor turister og borgere kan opleve, at byen lukker ned på tidspunkter, hvor der rent faktisk kunne være aktivitet.
Så det giver god mening at se på, om der kan skabes mere fleksibilitet, og det er det, lovforslaget forsøger på.
Men der er også nogle problemstillinger, som jeg gerne lige vil fremhæve.
Særlig er det på baggrund af høringssvarene fra Coop og Dagrofa.
Når kun butikker i visse bymidter under den fastsatte befolkningsgrænse får adgang til at holde åbent, mens butikker i større byer, i centre og i hypermarkeder fortsat skal holde lukket, opstår der en forskelsbehandling, som ikke nødvendigvis bygger på reelle konkurrencevilkår.
Og det kan særlig ramme kædernes større enheder, men også mindre købmænd, som ligger i et center frem for i en bymidte.
For det andet rejser dagligvareaktøren også spørgsmålet om definitioner og afgrænsninger: Hvem er det præcis, der er omfattet?
Hvordan afgrænses en bymidte?
Hvordan håndteres tilfælde, hvor bygrænser og opgørelsesmetoder ændrer sig hen over tid?
I Danmarksdemokraterne anerkender vi intentionerne bag forslaget, og vi kan sagtens se potentialet i en øget lokal handel, bedre muligheder i mindre byer og en mere moderne tilgang til åbningstider, men vi kan også godt se de reelle problemstillinger, som endnu ikke er fuldt adresseret, og hvor høringssvarene viser, at branchen ikke er helt tryg ved modellen.
Derfor vælger vi i Danmarksdemokraterne på nuværende tidspunkt ikke at tilkendegive, om vi kommer til at stemme for eller imod forslaget, men vil afvente den videre behandling og ser frem til at få svar på de spørgsmål, som vi kommer til at stille her efter førstebehandlingen.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2025-11-20:
Tak for det.
Jeg kan starte med at sige, at i Enhedslisten støtter vi også det her lovforslag.
Jeg skal ikke spilde Folketingets tid ved at gennemgå, hvad det handler om, for det synes jeg egentlig at mine kollegaer har gjort så fint – nærmest alle dem, der har talt før mig.
Jeg har bare et spørgsmål til erhvervsministeren med hensyn til det her lovforslag.
At stille det her spørgsmål er egentlig noget, som ligger mig og Enhedslisten lidt fjernt, men lige præcis med det her lovforslag synes jeg faktisk, at det ville give mening, at man egentlig bare lavede en hjemmel til erhvervsministeren til at kunne fastsætte gebyrerne, så det altid gik i nul, og sådan at man ikke, hver gang gebyrerne ændrede sig en lille smule, eller hver gang der var behov for at ændre et gebyr en lille smule, skulle lave et lovforslag.
Så herfra skal lyde en sjælden opfordring til at flytte lidt magt fra Folketinget over til ministeren.
Det hører I mig nok ikke sige ellers, men lige her synes jeg faktisk at det ville give mening.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-20:
Vi er nået til L 70, der handler om ændring af Patent- og Varemærkestyrelsens gebyrer.
Som forslaget selv nævner, har gebyrerne i mange år ikke fulgt pris- og lønudviklingen og kun været reguleret sporadisk.
Med det her forslag kommer staten til at kunne opkræve 76 mio. kr. yderligere i perioden 2026-2029 fra virksomheder, der ønsker at beskytte deres idéer og teknologi.
Ansøgningsgebyret for patenter går fra 3.000 til 3.600 kr., og hvis man f.eks. vil have beskyttet et logo, går det fra 2.000 til 2.400 kr.
Det er jo helt fair, at man vurderer, at gebyrerne ikke dækker styrelsens omkostninger, men jeg ville da ønske, at ministeren måske lige kunne begrunde, hvorfor det lige præcis er 20 pct., man er endt på, selv om jeg godt er klar over, at det her er de små tals lov.
Samtidig indeholder lovforslaget også en konkret lempelse af gebyret for videresendelse af internationale patentansøgninger, altså de såkaldte PCT-ansøgninger, og det betyder, at danske virksomheder og opfindere får bedre vilkår, når de søger international beskyttelse.
Så De Konservative stiller sig positive over for forslaget.
En præcision af, hvorfor der ikke har været en løbende regulering, og hvorfor man lige er endt på 20 pct., vil være kærkommen.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Jeg vil meget gerne på talerstolen.
Det gik lidt hurtigere, end jeg havde regnet med.
Lovforslaget her fremsættes på en alvorlig baggrund, nemlig det, at Danmark tilbage i september oplevede en række luftobjekter forstyrre den danske lufttrafik i et omfang, som jo er en form for hybridangreb på vores infrastruktur.
Desværre har vi også måttet konstatere, at beredskabet ikke har haft de tilstrækkelige redskaber til at håndtere situationen.
Derfor finder vi det i Alternativet helt på sin plads – og måske også en smule sent – at vi med lovforslaget her giver bedre mulighed for at styrke beredskabet i krisesituationer og giver ministeriet og også Folketinget mulighed for at agere hurtigt.
Lovforslaget indebærer flere redskaber.
Eksempelvis foreslås det at etablere bedre og klarere hjemler til modforanstaltninger over for uautoriseret droneflyvning i og omkring kritisk infrastruktur, og det foreslås også, at man skal fravige færdselslovens regler om hastighedsgrænser, og en hel masse andre ting.
Vi må også i Alternativet erkende, at lovforslaget indeholder så mange elementer, at vi har brug for lidt mere tid, før vi kan tage endelig stilling til lovforslaget.
Derfor kommer jeg til at afvente udvalgsbehandlingen og tage stilling undervejs.
Men indtil videre er vi positivt indstillede over for lovforslaget.
Tak for ordet.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Tak for det.
Der er de bekymringer, der bliver rejst af Københavns Lufthavn, Advokatsamfundet og Dansk Luftfart i forhold til nogle af de ting, som jeg også var inde på i min tale omkring en præcisering af ansvar, en præcisering af kriterierne for, hvornår den her bemyndigelse træder i kraft, og spørgsmålet om erstatningspligt og kompensation, og nu tilbyder ministeren en teknisk gennemgang.
Men er ministeren enig i, at det i forhold til nogle af de spørgsmål, som bliver rejst af nogle af de, må man sige, ret vigtige aktører, er vigtigere, at vi får et svar på dem, før vi skrider til en anden og jo selvfølgelig også en tredje behandling?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-20:
Det er altså ikke alt det, der bliver løftet.
Jeg kan da godt forstå, at de gør opmærksom på, at det er noget af det, der skal afklares, og det vil de jo så gøre i en proces.
Men det er jo ikke nødvendigvis sådan, at vi herinde, hvis vi beslutter, at man eksempelvis kræver et kørekort til et eller andet køretøj, så sidder og skal diskutere alle prøvespørgsmålene i forhold til at få det her kørekort, men at vi så er trygge ved, at vores myndigheder kan give dem den her kompetence.
Noget af det, som de også har spurgt om, er, om man kan være lidt bekymret for, at det her er sådan en slags glidebane – og det var også det, jeg hørte ordføreren sige – i forhold til en ansvarsoverdragelse fra en myndighed til en privat aktør, og der er svaret, at nej, det er det ikke.
Det er et supplement til paletten.
Det er, medmindre det er på Forsvarets arealer, politiloven, der gælder, når det handler om dronehåndtering, og det vil det også være fremadrettet.
Men derfor kan man godt give nogle særlige infrastrukturforvaltere, der bliver sikkerhedsgodkendt til det, muligheden for at nedtage droner.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Noget af den bekymring, der bliver rejst, er jo i forhold til det der definitionsspørgsmål, der kan have stor betydning for, om man faktisk kan reagere hurtigt og i akutte situationer.
Der bliver jo efterspurgt, hvad der er definitionen på en ikkesamarbejdsvillig drone, hvornår man laver den definition, og hvornår vi træder ind i en situation, hvor man vurderer, at det vil skade et væsentligt forsvarsformål eller et væsentligt civilberedskabsformål.
Det er i forhold til nogle af de spørgsmål, hvor aktørerne, der faktisk skal ud og muligvis indgå de her frivillige aftaler, efterspørger nogle klare afgrænsninger og præciseringer.
Er det ikke noget, man skylder dem, før de kan indgå de her frivillige aftaler?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-20:
Jeg kan godt forstå, at man løfter mange spørgsmål, og hvis der er usikkerhed om det, skal vi selvfølgelig også præcisere det yderligere.
Der har f.eks. været droneaktiviteter ved Køge Havn, og Køge Havn er jo ikke nogen dronezone.
Det betyder også, at du kan agere hurtigt, fordi du faktisk bare kan ringe ned til havnekontoret og få vished for det.
For de er i kontakt med Trafikstyrelsen, og så vil man kunne nedtage dronen, hvis det er muligt, og hvis man er komfortabel med det, og det er jo ikke sådan, at man bliver bebrejdet, at man ikke vil nedtage en drone, hvis man har fået en tilladelse til at gøre det.
Det er jo fortsat politiloven, der gælder, og politiet, der i sidste ende kan gøre det her.
Ja, det er et ekstra tilbud på paletten.
Mads Olsen (SF), 2025-11-20:
Tak for ordet.
L 72 præsenteres som et redskab til at skabe mere liv i mindre byer og støtte turismen, men set fra vores side er det langtfra sikkert, at det bliver resultatet, og det er også en af grundene til, at SF står uden for forliget om lukkeloven.
Vi deler sådan set ønsket om stærke bymidter og levende lokalsamfund, men når dagligvarebutikker i det, regeringen kalder mellemstore byer, får lov til at holde åbent på helligdage, risikerer vi, at det bliver de allermindste samfund, der betaler regningen.
Den går igen blandt både Coop, Dagrofa og Landdistrikternes Fællesråd i deres høringssvar.
Det er også et socialt knudepunkt.
Det er fritidsjob til unge, og det er et fundament for bosætning og for huspriser.
Mange af disse butikker lever i forvejen på kanten.
Hvis omsætningen flyttes til større nabobyer, fordi de nu må holde åbent på lukkedage, kan det ganske enkelt være forskellen på liv og død for de små købmænd.
Skal man styrke turismen, er det ikke dagligvarehandelen, der er nøglen.
Helligdagene er ikke bare praktiske lukkedage.
De er også et fælles åndehul.
Derfor har SF svært ved at se, hvordan forslaget i sin nuværende form skal kunne skabe mere liv i de helt små byer.
Tværtimod frygter vi, at det netop er der, der vil blive mærkbare negative konsekvenser.
Endelig vil jeg bare bemærke, at der jo er én mindre helligdag, butikkerne skal holde åbent på, end der var, inden regeringen kom til.
Men SF kan hverken stemme for eller imod lovforslaget.
Tak for ordet.
Malte Larsen (S), 2025-11-20:
Mange tak.
Det er jo vigtigt, at vi på det her område har et system, der er velfungerende, og derfor handler lovforslaget om, at Patent- og Varemærkestyrelsens gebyrer bliver hævet med 20 pct.
Det vil sikre økonomisk plads til nødvendige investeringer i it-systemer i en fuldt ud indtægtsfinansieret virksomhed.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-11-20:
Tak for det.
I dag behandler vi et lovforslag, som handler om at sikre en effektiv og velfungerende patentmyndighed i Danmark.
Med det her lovforslag opdaterer vi Patent- og Varemærkestyrelsens gebyrer, så de i højere grad afspejler de reelle omkostninger for den service, som styrelsen udøver, og også de krav, der i dag stilles til styrelsens arbejde.
Gebyrerne har været stort set uændrede i de sidste 20 år, og i dag er der brug for at forbedre de kundevenlige it-løsningers sikkerhed, så det bliver nemmere og hurtigere at søge om ip-rettigheder i Danmark.
Det skal sikres gennem de højere gebyrer.
Med lovforslaget justerer vi også i gebyret for internationale patentansøgninger.
Det gør vi, så Danmark fortsat kan være et attraktivt sted at beskytte sine idéer og innovation.
Det skal alt i alt skabe bedre rammer for de virksomheder, der udvikler nye løsninger, og som skal kunne stole på, at deres rettigheder håndteres hurtigt og sikkert.
For Venstre er det vigtigt, at vi styrker erhvervslivets konkurrenceevne, og at vi derved også har et velfungerende system, som beskytter de gode idéer og understøtter innovation.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-11-20:
Tak for det, formand.
Lovforslaget handler grundlæggende om at sikre, at Patent- og Varemærkestyrelsen kan løse sine opgaver på et moderne, sikkert og effektivt niveau.
Det er helt centralt, ikke mindst i en tid, hvor kravene til digitale løsninger, it-sikkerhed og stabile kundevenlige systemer kun går en vej, nemlig opad.
Som det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, har gebyrerne på rettighedsområdet stort set stået stille siden 2002, bortset fra enkelte justeringer i de seneste år.
Det er vigtigt for os i Danmarksdemokraterne at understrege, at der altså ikke er tale om en styrelse, som år efter år har hævet gebyrerne.
Derfor finder vi det helt rimeligt, at der nu sker en opdatering for at sikre, at styrelsen kan levere de services, som erhvervslivet og borgerne er afhængige af.
Så samlet set vurderer vi i Danmarksdemokraterne, at lovforslaget er velbegrundet og proportionalt.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne lovforslaget.
Mads Olsen (SF), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Jeg er her som vikar for vores erhvervsordfører, fru Lisbeth Bech-Nielsen.
Jeg skal gøre det ganske kort.
I SF mener vi, det giver god mening, at erhvervslivet selv finansierer de ydelser, de skal bruge fra myndighederne, og da Patent- og Varemærkestyrelsen er en fuldt ud brugerfinansieret statsvirksomhed, skal økonomien selvfølgelig hænge sammen.
Derfor kan SF fuldt ud støtte lovforslaget.