runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2019-10-09:
I betragtning af hvor stor betydning religion har for det enkelte menneskes opfattelse af det legitime i demokrati, ytringsfrihed, ligestilling og andre vestlige værdier, som vi hylder i Danmark, mener ministeren så ikke, at de enkelte statsborgerskabsansøgeres religion bør være kendt for de politikere, der skal tage stilling til, om ansøgeren skal på en lov om indfødsret, og for de politikere, der skal stemme om tildeling af statsborgerskab i Folketingssalen?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Mange tak.
Jeg vil godt starte med at sige, at det at blive dansk ikke kun handler om at lære sproget og komme i arbejde – det handler i mindst lige så høj grad om værdier og kultur.
Vi har som samfund længe troet, at hvis blot dem, der kom hertil, lærte sproget og kom i arbejde, så ville de også automatisk dele vores værdier, og det er der heldigvis også rigtig mange der gør, men der er desværre også nogle, som er ideologiske modstandere af vores demokrati og samfundsværdier, og som modarbejder det, hvor de kan.
De fleste er kommet hertil på grund af vores frihedsværdier, men vi må også erkende, at der er nogle, der er kommet hertil på trods af de værdier.
Og derfor står vi i dag midt i en ny frihedskamp, og det er en kamp, jeg meget gerne vil tage del i, men ikke på den måde, som spørgeren foreslår her, altså ved at skele til religion, når vi tildeler statsborgerskab, og jeg vil også gerne prøve at forklare hvorfor.
For mig er det her mere en kamp mellem alle demokrater – herunder moderate muslimer, som for længst har fundet sig tilpas i vestlige demokratiske samfund – og så de reaktionære vakte muslimer, der insisterer på, at sharia skal regulere samfundet, mere end det er en konflikt mellem muslimer og de europæiske samfund.
Vi skal stå ved siden af de første og kæmpe imod de sidste.
Vi er i kamp for demokrati og ikke imod islam, og derfor ville jeg også være bekymret for at skele til religion, når vi tildeler statsborgerskab.
Det kan ende med, at visse grupper af personer diskrimineres på baggrund af deres religion, og at vi på den måde i virkeligheden skubber de forkerte fra os, og det vil være et skridt baglæns i den frihedskamp for de demokratiske værdier, som jeg mener er så helt afgørende ikke bare for Danmark, men for hele Europa.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-10-09:
Tak for svaret.
Vil det så sige, at ministeren mener, at det er de samme krav og de samme beskrivelser, der skal laves, om det er en privat leverandør eller en kommunal leverandør?
Marie Krarup (DF), 2019-10-09:
Tak for svaret.
Det vil sige, at ministeren ikke vil arbejde for, at vi formindsker integrationsproblemerne med muslimer i Danmark.
Jeg synes, det er uforståeligt, at ministeren ikke vil drage en lære af de sidste 30 års integrationsproblemer i Danmark, hvor det jo er ganske tydeligt, at de alvorligste integrationsproblemer er tilknyttet islam – det kan man simpelt hen ikke stikke under stolen.
Det er et kæmpestort problem, og hvis vi både bliver ved med at understøtte en antalsmæssig stigning og giver medløb til muslimske minoriteter i Danmark, så forøger vi integrationsproblemerne.
Derfor er det selvfølgelig afgørende, at de politikere, der skal tage stilling til, om folk skal have statsborgerskab i Danmark, kan tage stilling til det, som er sandhed, det, som er rigtigt, nemlig at det gør en forskel, hvilken religion man har.
Og når ministeren påstår det modsatte, tager han jo ikke virkeligheden alvorligt.
Religion betyder noget.
Det betyder ekstremt meget i forbindelse med de nuværende integrationsproblemer, og at nægte at give den oplysning til de politikere, der skal tage beslutninger med store konsekvenser for Danmarks fremtid, er simpelt hen forkert.
Derfor bør ministeren, hvis han ønsker en stram udlændingepolitik og en udlændingepolitik, der sikrer, at Danmark også er dansk om 100 år, arbejde for, at det bliver tydeligt for os politikere, når vi stemmer om tildeling af statsborgerskab, hvilken religion de kommer med.
Så må folk jo selv bestemme, om de vil forskelsbehandle på baggrund af det, men det skal ikke holdes hemmeligt.
Hvis man gør det, fornægter man jo, at vi reelt set har nogle integrationsproblemer, som har med religion at gøre, og så kan det godt være, at man ville ønske, at det ikke var sådan, men det er jo sådan, det er.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Det er jo nogle nye regler, der er trådt i kraft den her sommer.
Derfor er det også lidt tidligt at konkludere for hårdt.
Jeg står her med nogle tal fra juli, august og september, og jeg kan jo godt se, at der har været et lille fald i antallet af hændelser, som det hedder.
Men det er bare for skrøbeligt til at konkludere for hårdt på.
Det er derfor, jeg siger, at jeg ikke tør konkludere endnu.
Men det ville da undre mig, hvis der kom mere tryghed af, at man smider flere mennesker i fængsel.
Det ville da være mærkeligt.
Men jeg tør altså ikke konkludere på, hvorvidt det lige har med den her lovændring at gøre.
Det, som jeg er optaget af, er, at hvis det skal lykkes os at kunne få sendt folk til Kastrup Lufthavn og på en flyvemaskine, så skal vi vide, hvor de er.
Så skal vi ikke til at lede efter dem i alle hjørner af kongeriget.
Så skal vi vide, hvor de er.
Det er derfor, de har opholds- og meldepligt.
Det er derfor, vi skal holde fast i det.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Tak til ministeren for svarene.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren kan se, at der er en forskel mellem det, som ministeren siger, og det, som justitsministeren sagde tidligere i dag.
Jeg hørte meget tydeligt, at justitsministeren var helt klar på, at det her havde gjort en forskel, og at det, der var sat i gang, var vældig godt.
Jeg hører ikke helt det samme fra integrationsministeren.
Så kunne jeg godt tænke mig spørge om de to nye ting, kan man sige, der er sket siden den her aftale.
1: Regeringen har droppet Lindholm.
Hvornår sker der noget fra regeringens side?
Har man fundet et andet sted – vil man finde et andet sted?
Hvor mener ministeren det skal være?
Og 2, i forhold til de forsvundne – noget, som Socialdemokratiet jo også har været inde på tidligere: Hvad med dem?
Hvad gør man for at finde dem?
For det er jo et kæmpe problem, at mange af dem, der er på tålt ophold, er væk.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-09:
Tak for de bemærkninger.
Jeg synes ikke rigtigt, det var tydeligt fra beskæftigelsesministerens side, hvornår forslaget omkring de 37 timer måtte blive præsenteret, og i hvilken udstrækning det måtte blive præsenteret, og hvad der måtte ligge af økonomi i sådan et forslag.
For det er klart, at det jo heller ikke nødvendigvis er gratis at indføre det forslag.
Det kan blive spændende at se.
Derfor vil jeg sådan set også gerne vide, hvad den tidsmæssige horisont er for det forslag.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-10-09:
Spørgeren ved jo også fra sin tidligere plads i netop Beskæftigelsesministeriet, at det heller ikke er helt enkelt at skrue sammen, men det kommer ikke til at afholde os fra at gøre det.
Vi går målrettet efter at få etableret en pligt til at bidrage for nytilkomne i Danmark, fordi vi mener, det er vigtigt, og at det er et vigtigt redskab til at bryde de sociale og kulturelle barrierer, som står i vejen for, at måske især ikkevestlige kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet.
Der håber vi jo rigtig meget, at partiet Venstre vil gå konstruktivt ind i de drøftelser og forhåbentlig også i realitetsforhandlinger om det, når vi fremlægger det endelige bud på, hvordan det skal skrues sammen.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-09:
Og så tror jeg sådan set, at vi bare lader det være ved det, for jeg tror ikke, vi kommer det meget nærmere i dag
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-10-09:
Så takker jeg for spørgsmålene og ser frem til et fortsat konstruktivt samarbejde med Venstre, både om de 37 timer, om ghettoudfordringer og om alt mulig andet i det hele taget.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren lovliggøre, at vaskebjørn og mink kan bekæmpes 24 timer i døgnet på lige fod med mårhund?
Lea Wermelin (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen er optaget af, at bekæmpelsen af de invasive arter er effektiv.
Jeg ser med stor alvor på risikoen for, at vaskebjørn kan sprede sig til Danmark, da den kan overføre både rabies og en særlig farlig parasit til ræve, hunde og mennesker.
Jeg kan oplyse, at Miljøstyrelsen har etableret et beredskab, som kan igangsætte en hurtig indsats for at udrydde individer af vaskebjørne, når de observeres i Danmark.
Mod mink foregår der en organiseret bekæmpelsesindsats, primært ved brug af fælder.
Miljø- og Fødevareministeriet arbejder løbende på at effektivisere bekæmpelsen af invasive arter.
Det sker med rådgivning fra universiteterne og Vildtforvaltningsrådet og i samarbejde med interesseorganisationer som f.eks. Danmarks Jægerforbund.
Lige nu er Miljø- og Fødevareministeriets udkast til forvaltningsplan for mink, mårhund og vaskebjørn i offentlig høring.
Planen fastlægger mål, rammer og konkrete initiativer for at begrænse de tre invasive arters skadelige indvirkning i naturen.
Og når ministeriet skal behandle de indkomne høringssvar, vil jeg tage stilling til, om der er behov for at se på, om initiativerne i forvaltningsplanen skal ændres, og jeg vil derfor også se på forslaget om regulering af vaskebjørn og mink om natten og vil i den forbindelse rådføre mig med Vildtforvaltningsrådet.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-09:
Tusind tak for, at ministeren på den måde vil få både vaskebjørn og mink mere på dagsordenen i den forbindelse, for det er i hvert fald det, jeg hører, når jeg taler med jægerne ude i landet, altså at det er rigtig vigtigt, at vi på en eller anden måde kommer op af starthullerne og får gjort en stor indsats.
For det er fuldstændig korrekt, at vaskebjørnen jo også er en trussel for den danske natur, og at det på den måde er vigtigt, at vi, kan man næsten sige, er foran.
Noget af det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er, om ministeren har nogen plan om at afsætte flere midler til Naturstyrelsen og Miljøstyrelsen i forhold til den her bekæmpelse af invasive arter sådan helt generelt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-10-09:
Og der er ikke nogen tvivl om – og det tror jeg i virkeligheden også spørgeren, den forhenværende minister, er klar over – at vi har et kæmpeproblem med især folk med ikkevestlig baggrund, som ikke i dag har en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er også jo derfor, at hele den her løsning er af midlertidig karakter.
Det er et midlertidigt børnetilskud for at afhjælpe det problem, der er, og som vi har set vokse over de sidste mange år, nemlig at alt for mange børn efter vores mening lider alt for store afsavn.
Dertil vil jeg også bare lige bemærke, at det, der jo er forudsat i de, hvad kan man sige, finansministerielle beregninger, er et mindsket arbejdsudbud på 225 fuldtidspersoner.
Det vil altså sige, at det er meget, meget få mennesker, man vurderer ikke vil have en tilstrækkelig tilskyndelse til at arbejde, og det er, fordi mange af de udfordringer, som mange af de her familier har, er komplekse, hvad enten de er sociale, sygdomsmæssige, fordi de ikke kan sproget i tilstrækkelig grad eller ikke har de rigtige kvalifikationer.
Det er meget mere komplekst end ene og alene økonomiske incitamenter.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-09:
Tak for svaret.
Der var dele af svaret, som jeg synes på mange måder var meget rigtige, nemlig at det bedste, man kan gøre, selvfølgelig er at sikre, at folk har et arbejde.
Men det, som jeg synes beskæftigelsesministeren også må forholde sig til, er jo spørgsmålet, om ydelserne ikke også har en betydning i forhold til ens arbejdsmarkedstilknytning.
Altså, har det ikke også en betydning, hvor høje ydelserne kan være, når man sammenligner med, hvornår det er attraktivt at arbejde?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål drejer sig om det, som ministeren nu selv tager op, nemlig de 37 timer.
Hvornår vil vi se et konkret forslag om det, kan man sige, løfte, som regeringen jo gav, da man var i opposition, om, at man nu vil lave en model med 37 timer for visse befolkningsgrupper?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Nu var jeg ikke lige så heldig at høre min kollega justitsministerens besvarelse tidligere.
Så jeg er ikke helt præcis klar over, hvad det var, han svarede på.
For »gjort en forskel« i forhold til hvad?
Jeg forholder mig til, hvor mange hændelser der har været, og kan se, at der har været et fald i september, men at det ikke er tydeligt nok, signifikant nok endnu til, at jeg tør konkludere på det.
Og hvad med Lindholm?
Vi mener, det er en dyr løsning, som ikke var en løsning, fordi den ikke løste mere, end Kærshovedgård allerede løser i dag, og det er ikke godt nok.
Så vi har tænkt os for færre penge at løse opgaven lige så godt ved at finde en ny placering et andet sted i Danmark.
Jeg er med på, at ligegyldigt hvem der skal være nabo til sådan et udrejsecenter, er det ikke ligefrem, fordi man har trukket gevinsten i lotteriet.
Det er jeg fuldstændig med på.
Derfor har vi også tænkt os at gøre det her meget grundigt, så vi er sikre på, at når beslutningen bliver truffet, er det også noget, der holder vand, både økonomisk og praktisk.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig spørge ministeren, om ikke det set med ministerens øjne er meget vigtigt, at beboerne omkring Kærshovedgård mærker, at det fortsætter – det går jeg ud fra at regeringen går ind for – med det her regime, der er sat i værk.
Beboerne savner jo også et svar på, hvornår der så sker noget i forhold til de værste af beboerne på Kærshovedgård.
Med det vil jeg egentlig godt bare afslutningsvis spørge ministeren: Hvornår kan vi så forvente, at vi får at vide, hvor de her værste kriminelle, som også laver ballade i området, skal hen, og hvor skal det ske?
Det er vel egentlig ikke for meget forlangt, at regeringen, når den skrotter noget, fortæller, hvad den så vil.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Jeg var på tur med Folketingets Udlændingeudvalg i den sidste samling, hvor vi talte med en del af beboerne og med borgmesteren i Ikast-Brande Kommune, og jeg har fuld forståelse for, at det giver problemer at være nabo til et udrejsecenter.
Man sidder over for mennesker, der fortæller om, at datteren ikke kan cykle hjem fra håndbold, eller hvad det er, fordi det skaber utryghed.
Det har jeg forståelse for, og naboerne er også nogle, vi under alle omstændigheder har tænkt os virkelig at lytte til.
Lindholm skulle jo står klar i 2021, så indtil da skulle Kærshovedgård have fungeret som nu med den tidligere regerings politik.
Vi skal nok i god tid inden 2021 præsentere, hvor vi synes at dem på tålt ophold, dem, der er dømt til udvisning, og dem, der har fået afslag på asyl, skal opholde sig.
Jeg kommer ikke til at sige det i dag og heller ikke i morgen, for det skal gøres grundigt.
Jeg har de sidste par uger været rundt og se en række forskellige centre, og jeg har bedt mit ministerium om at finkæmme landet for at finde den bedst mulige placering, som jeg håber på at så stor en del af Folketinget som overhovedet muligt har mulighed for at bakke op om, når jeg vil præsentere den.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-09:
Tak til ministeren for at deltage i diskussionen her i dag.
Det er nyttigt, og det er vigtigt i hvert fald at få slået fast, at der ikke skal ske lempelser i kravene om meldepligt, og hvornår man i givet fald får en straf for at bryde meldepligten.
Så lige til slut ved jeg ikke, om det var en fortalelse, ministeren kom med her i sidste runde, nemlig at regeringen leder efter en ny placering, et nyt sted i Danmark i forhold til Lindholm og Kærshovedgård.
De Radikale har jo talt for, at man skulle have dem spredt rundt i landet på mange forskellige lokationer.
Er det her et udtryk for, at regeringens opfattelse er, at man skal finde én ny placering, ét nyt sted i Danmark?
Så vil jeg bare lige sige, at Dansk Folkeparti jo pressede på for, at Lindholm skulle stå klar til i hvert fald delvis husning af nogle af de her folk tidligere end 2021.
Men det er rigtigt, at det var en kamp, vi ikke havde overbevist den daværende regering om endnu.
Det er bare lige for en ordens skyld, når ministeren nu lægger så meget vægt på 2021.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes også, det har været en god diskussion her frem og tilbage.
Vi har som sagt ikke lagt os fast på, hvor de her mennesker skal opholde sig.
Men én ting tør jeg godt allerede nu sige, og det er, at de ikke skal spredes ud i alle danske kommuner.
Hele formålet med det her er, at vi har nogenlunde styr på, hvor folk er.
For nogle gange går det rigtig stærkt, når vi får mulighed for at udsende folk, og så skal vi være i stand til meget hurtigt at få folk ind i en bil og til Kastrup Lufthavn og ind i et fly.
Så skal vi ikke rende rundt med lys og lygte og lede efter folk i alle danske kommuner.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Mener ministeren, at regeringen bidrager til at løse de ghettoproblemer, der eksisterer flere steder i landet, når regeringen sammen med en række øvrige partier har besluttet at hæve ydelserne til især indvandrere, der ikke har en tilknytning til det danske arbejdsmarked?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-10-09:
Mange tak for spørgsmålet.
Vi står ved de aftaler, vi har indgået, som skal bekæmpe parallelsamfund.
Vi skal ikke have parallelsamfund i Danmark.
Indsatsen mod parallelsamfund handler ikke kun om ydelser; det handler også om at få børn og unge i ghettoområderne i skole og ændre beboersammensætningen i områderne.
Men det gavner ikke børnene, uanset om de bor i ghettoområder eller ej, at de vokser op i fattigdom.
Derfor har vi aftalt med SF, Radikale og Enhedslisten at indføre et midlertidigt børnetilskud for at give børnene bedre muligheder for at få en rimelig hverdag.
Det handler ikke om, hvor man bor, eller hvor i verden man kommer fra.
Når der bliver råd til, at børnene kan deltage i fritidsaktiviteter eller fødselsdage, kan de indgå i fællesskaber med andre børn.
De børn kan være gode rollemodeller i forhold til skole og uddannelse, og de kan bidrage til at bekæmpe parallelsamfund.
Men det ændrer ikke ved, at det allerbedste for børnene er, at deres forældre arbejder.
Der er stadig en gevinst ved at tage et arbejde i stedet for at modtage offentlige ydelser.
Efter indførelsen af det midlertidige børnetilskud vil en enlig forsørger med to børn, som får et job til HK's mindsteløn for ufaglærte, få en månedlig gevinst på ca. 3.000 kr. efter skat.
Men jeg vil også gerne slå fast, at indførelsen af det midlertidige børnetilskud ikke står alene.
For regeringen er det centralt med rettigheder og pligter.
Dem, der kan, skal bidrage til samfundet.
Vi vil derfor indføre en pligt til at bidrage 37 timer om ugen for nytilkomne og indvandrere med integrationsbehov.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Det er helt rigtigt, det er et strukturelt problem.
Nu sidder vi jo i oppositionen i Grønland og italesætter også de her ting.
Og jeg hørte jo en, der arbejder med velfærdsforskning, her for nylig sige, at vi har passive politikere, når vi snakker om den velfærdsdegradering, som der i virkeligheden sker i Grønland i de her år.
Det er lang tid siden, vi har hørt noget om, hvad man faktisk skal gøre ved folkeskolerne, så vi er også ret kritiske, i forhold til at selvfølgelig skal man have løftet de her ting.
Det er noget, som Grønland er nødt til selv at tage ansvar for derhjemme.
Mange tak for ordførerens tale.
Som jeg hører ordføreren, efterlyser man, at Danmark er noget mere proaktiv i forhold til Arktis og spiller en større rolle i Arktis, og det vil jeg sådan set gerne støtte op omkring.
For at fortsætte lidt i forhold til ordførerens tanker vil jeg spørge: Hvis København lå i Grønland, hvad ville man så mene om kineserne?
Det er jo sådan, at når man snakker om Kina i Danmark, er det nuanceret, men når man snakker om Kina og Kinas interesse i forhold til Arktis, bliver det meget sort-hvidt.
Noget af det, som vi i hvert fald godt kunne tænke os, var, at vi måske nuancerede det, ved at vi havde nogle reelle redskaber, så vi var i stand til at skelne mellem, hvor de gode investeringer og det gode samarbejde er, og hvor de ikke så gode investeringer og det ikke så gode samarbejde er.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om det.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-09:
Tak for det.
Det var et meget godt spørgsmål.
Jeg tror faktisk, det er lidt mere nuanceret.
Altså, man gør jo fra regeringens side alt det, man kan, for at få adgang til det kinesiske marked – der er jo symbolet med pandaerne, ikke sandt?
Og vi vil gøre alt for at få adgang til det kinesiske marked.
Man har et nuanceret syn på tingene.
Det kan være, hvis København lå i Grønland, at man også ville se mere nuanceret på kinesiske investeringer – ja, måske.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Den amerikanske udenrigsminister, Pompeo, sagde jo på et tidspunkt til Arktisk Råds møde: I skal ikke have noget med Kina at gøre, I skal samarbejde med USA.
Og det er sådan, at Grønland stort set ikke har nogen eksport til USA i dag, men 18 pct. af vores fisk, som er den allervigtigste eksportvare i Grønland, går til Kina.
Vi betaler sådan set også 7 pct. told, så det vil jo være oplagt at kigge på de her frihandelsaftaler og være med til at sikre, at handel både til USA og til Kina og til andre stormagter og store eksportområder kunne være noget, man kunne samarbejde om.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-09:
Tak for det.
Det er præcis det, jeg mente med mit spørgsmål lige før – det er utrolig vigtigt, at USA's tilstedeværelse i Grønland ikke kun er militær, altså ikke kun er soldater og kanoner og radarer og fly og skibe, men også er noget andet.
Og i forhold til at Grønland får adgang til det amerikanske marked, er det sådan – kineserne har jo set det for længe siden – at hvis man opnår en stærkere samhandel, kommer der en anden og mere positiv tilgang i hele forholdet.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Tak for en spændende tale.
Ligesom fru Aaja Chemnitz Larsen er jeg egentlig også enig i den grundlæggende pointe, nemlig at Arktis bør og kan fylde mere i kongerigets udenrigspolitik.
Det, der lige får mig til at stille et spørgsmål nu, er, at ordføreren til sidst i talen nævner, at det godt kan være, at vi i rigsfællesskabet er meget uenige omkring udenrigspolitikken – men er vi egentlig det?
Altså, selvfølgelig kan forskellige regeringer på Færøerne, i Danmark og i Grønland have forskellige holdninger, og det er jo ikke sådan, at man altid er hundrede procent enige om alting, men det er egentlig min fornemmelse, at den sådan grundlæggende udvikling i Arktis i hvert fald, altså lavspænding, bæredygtighed og også hensynet til de folk, der bor der osv., plus, trods alt, beskyttelse gennem NATO og vores allierede dér, er vi nogenlunde enige om.
Så er der EU, og der ved jeg ikke, om der sker noget på Færøerne ...
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Nej, jeg tror faktisk ikke, man er så uenige.
Hvis f.eks. Danmarks indsats i Afghanistan var betinget af, at Grønlands og Færøernes landsstyrer var med på den og sagde god for den, ville det jo være mere besværligt.
Derfor tænkte jeg, at det i hvert fald er en udfordring, og det er en udfordring for alle tre parter, for alle tre må se en kæmpestor fordel i, at man finder en fælles linje.
Det er en udfordring, og det gør måske, at man holder sig lidt tilbage.
Det var bare en tanke, jeg havde.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Jeg forstår godt tanken, men det var også mere for at afsøge, hvordan man tænker på Færøerne om de her ting.
For det er mit indtryk, at der både på Færøerne og i det grønlandske samfund er sådan en stigende, hvad skal man kalde det, fornemmelse af – som der måske også er ved at være i Danmark – at vi nærmere er tre småstater, der har nogle fælles interesser, som vi vil blive stærkere af at stå sammen om.