runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Jamen jeg tror, vi skal stoppe med at kloge os så meget på at definere, om virksomheders overskud eller underskud er normale eller ej.
Altså, jeg tror ikke på, at vi politikere er sådan nogle almægtige, guddommelige væsener, der ved alt.
Så måske skulle vi have lidt mere ydmyghed i forhold til vores egne evner og ikke tro, at vi kan styre sådan noget.
Så jeg vil sige: Lad virksomhederne have det overskud eller det underskud, de har; lad dem beholde deres overskud, og lad være med at komme rendende med en check, når de har underskud.
Det er et rigtig godt spørgsmål, du stiller.
Jeg synes jo generelt, at der er en undernormal interesse for virksomhedernes retssikkerhed i det her land, og det viser meget godt det, at vi ikke har fået lavet den sikkerhed for dem – altså hvad er det for nogle rettigheder, man har, hvis man bliver tvangslukket igen?
Det er for dårligt.
Vi må håbe, at det aldrig bliver aktuelt igen, men håb er jo ikke en strategi – slet ikke i det her tilfælde.
Jeg tror, at noget af det allervigtigste, hvis vi skulle få et nyt flertal, er at se på, hvordan vi i det hele taget kan forbedre retssikkerheden for virksomheder.
Hvordan kan vi sikre, at når der er en familieejet virksomhed, der skal gå videre, er det en mere forudsigelig og korrekt værdiansættelse, som de skal beskattes ud fra?
Hvordan kan vi sikre, at skattevæsenet bliver bedre til at give bindende svar?
I dag er det nærmest umuligt at få et bindende svar fra skattevæsenet, men træder du 1 mm ved siden af, skal de nok komme efter dig.
Og skattevæsenet vinder, jeg tror, det er 98 pct. af alle sagerne i retten, og det er jo et tegn på, at retssikkerheden er virkelig dårlig, for der er ingen andre steder i samfundet, hvor anklageren vinder så mange af retssagerne.
Så jeg håber, vi kan samarbejde om at se meget bredt og grundigt på virksomhedernes retssikkerhed.
Mona Juul (KF), 2022-10-06:
Tak – jeg hjælper lige lidt her.
Jeg vil sige tak for talen, og jeg vil sige tak for det gode samarbejde, også i forbindelse med afskaffelsen af fantomskatten.
Vi har nogle andre mærkværdige beskatninger, vi også skal af med, og som jeg tænker at LA kan hjælpe med.
Det er lagerbeskatning i forhold til børsnoteringer, og det er også den lagerbeskatning, som regeringen påtænker at smide på ejendomme til finansiering af Arnepensionen.
Jeg er rigtig glad for, at LA har en overnormal interesse i, hvor pengene egentlig kommer fra.
Men hvad siger hr. Alex Vanopslagh egentlig til, at vi jo lige nu står og ikke har en aftale i forhold til virksomhedernes retssikkerhed oven på corona?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Jamen det samme, som vi gør med alle andre former for drab.
Efterforske det, forebygge det og bure de mennesker, der slår folk ihjel, inde.
Det er jo ikke værre at slå en kvinde ihjel, end det er at slå en mand ihjel – begge dele skal du i fængsel for.
Må jeg ikke bare lige sige noget i forbindelse med det her?
I afslører jer selv i jeres ligestillingsbegreb.
Mænd og kvinder skal tjene det samme, men vi bliver nødt til at se på, hvorfor der er den her lønforskel, og det skyldes jo for det meste, at de har forskellige typer arbejde.
Hvis du arbejder med noget, der giver mere i løn i forhold til noget, der ikke giver så meget i løn, så tjener man noget forskelligt, men det er ikke, fordi du er kvinde.
Det er, fordi du har det arbejde, du har.
En mand, som arbejder samme sted som kvinden, tjener jo det samme som kvinden.
Det er undersøgt så mange gange.
Når du kontrollerer for de forskellige faktorer, er der en meget, meget lille del tilbage, som er uforklarlig, og når I går så meget op i emnet, burde I læse bedre op på tingene.
De må jo sætte sig ind i det.
Læs dog nogle rapporter i stedet for at læse overfladiske statistikker.
Undskyld, jeg skal nok holde nu.
Vi tager den bagefter, Rosa; vi tager den på TikTok.
Rosa Lund (EL), 2022-10-06:
Men i Danmark er det jo desværre sådan, at kvinder i gennemsnit tjener mindre end mænd.
Det er da et strukturelt problem.
Det synes vi i hvert fald i Enhedslisten.
Vi synes også i Enhedslisten, at det er et problem, at partnerdrab er den hyppigst forekommende type drab.
Nu stemte Liberal Alliance jo ikke så overraskende imod, at vi skulle have en handleplan mod partnerdrab, så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad skal vi så gøre for at løse det problem?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Vi kan godt lide ligestilling.
Men jeg tror, vi har to forskellige definitioner af begrebet ligestilling.
Jeg mener, at ligestilling er, at vi står lige for loven, at vi har de samme rettigheder, og at der ikke forekommer en diskrimination, hvad for øvrigt også er forbudt i loven.
Jeg fornemmer nogle gange, eller jeg fornemmer ikke bare, jeg hører venstrefløjen klart og tydeligt sådan, at ligestilling for dem er, at mænd og kvinder gør det samme, at de ønsker de samme typer job, at de får de samme typer job, at de får lige mange bestyrelsesposter, og at man nærmest prøver at udviske enhver form for forskel mellem mænd og kvinder.
Så vi har måske to forskellige opfattelser af, hvad ligestilling er.
Og så er der selvfølgelig nogle områder i samfundet, hvor man skal være opmærksom på, at der er nogle ting, man kan gøre anderledes i forhold til normer og kultur, og det er jeg da åben over for.
Jo, og dem, der i høj grad tjener det, I mener er overnormale profitter, som I gerne vil beskatte mere, er jo bl.a. danske vindmølleproducenter.
De leverer billig energi, men de får en høj pris, fordi energimarkedet virker på den måde, at det er den dyreste teknologi, der sætter prisen, for ellers ville udbud og efterspørgsel ikke passe hinanden.
Og hvis I går ind og beskatter dem, der kan levere til en billig pris, for hårdt, går I ind og forstyrrer markedsmekanismerne.
Hvis man tror, man kan styre markedet, må man slå op i en bog om Sovjetunionen og læse op.
Det har altid ulemper.
Så pas på – pas på fremtiden.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-10-06:
Det var bare, for at vi ikke skal blive ved med at have den her lidt fjollede diskussion, som jeg synes vi har haft igennem adskillige uger.
Så vil jeg bare bruge mine sidste sekunder på at læse op, hvad Finansministeriet definerer det som: »Overnormal profit betegner den del af afkastet på en investering, der ligger ud over investors alternativafkast.
Overnormal profit vil typisk kun fremkomme, hvis der er tale om udnyttelse af en knap ressource, fx naturressourcer eller et patent, eller i tilfælde af svag konkurrence.«
Og det er jo nogle af de tilfælde, vi ser nu i kølvandet på corona, flaskehalse, lukkede havne osv., at der er nogle, der tjener overnormale profitter.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Ja, jeg anerkender, at det er en økonomisk term.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-10-06:
Jeg trykkede mig egentlig kun ind på grund af den her diskussion om overnormale profitter, vi har haft igennem et stykke tid.
Er hr. Alex Vanopslagh enig i, at overnormal profit er et fuldstændig gængs økonomisk koncept og begreb, som der bliver undervist i på universiteterne, som Finansministeriet har defineret, og som økonomiske organisationer opererer med?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Absolut, men det hører du mig heller ikke sige.
Altså, det, som ordføreren skitserer her, tror jeg er SSP4-versionen, hvor der er klimatiltag, man har taget, og så fortsætter man ikke ved at tage flere.
Og det er rigtigt, at så ville det i 2050 være 0,5 grader varmere, og i 2100 ville det være 1-1,5 grader varmere.
Det er så SSP4-versionen.
Så er der scenarie 5 og scenarie 8, tror jeg, for man har jo en lang række scenarier.
Og der synes jeg bare, det er problematisk, når man i medierne henviser til f.eks. det ypperste scenarie, som kræver, at der skal bygges seks gange så mange kulkraftværker og forsyningen skal overgå fra olie til kulkraft, for det er jo ikke realistisk, det er ikke det, der kommer til at ske i verden, og så skal medierne ikke skrive om det.
Som jeg også tidligere sagde til en, der spurgte: CO 2 -afgifter er ikke en del af vores grundlæggende politik.
Når vi kigger på landbruget og ser deres egen målsætning om at være CO 2 -neutral i 2050, synes jeg faktisk, vi kan være rigtig stolte over det, som dansk landbrug gør.
Så jeg er meget, meget varsom med, at vi ikke forcerer det her.
Jeg synes, vi skal være stolte af, at vi har et dansk landbrug, som vil være klimaneutrale i 2050.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-10-06:
Det er korrekt, at begge dele godt kan være sande på samme tid.
Men jeg synes, at ordføreren glemmer lidt, at IPCC, i hvert fald arbejdsgruppe II, jo faktisk peger på, at det her har direkte konsekvenser for menneskeheden, for folkesundheden, for vores mulighed for at leve på jorden.
Det står i rapporten, så man kan jo ikke negligere, at videnskaben siger, at det her er et problem, og at hvis ikke vi gør noget, så bliver det et problem for fremtidige generationer, som de ikke kan tage hånd om.
Det er jo reelt, og det betyder også, at vi har et ansvar for at løfte den opgave, og at vi ikke bare skal ignorere den og sige, at det bare er noget, vi skal glemme, at det er noget, vi ikke skal tale om, fordi det kan gøre folk bekymrede.
Jeg tror, at konsekvenserne af ikke at gøre noget er endnu mere bekymrende.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Nej, altså, vi har tre ufravigelige krav til enhver, som ønsker at være statsminister i Danmark.
Det har vi haft siden 2015, da vi blev dannet, og det har ikke ændret sig.
Vi anerkender også, at andre partier har en rød linje – noget, som de ikke vil kunne acceptere.
Jeg tror ikke, at LA kunne acceptere en regering, som vil hæve skatten generelt set.
Så alle har en rød linje, og det har vi også.
Vi mener, at kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent efter første dom.
Der er tre ting, men vi går som sagt til valg på 100 borgerlige mærkesager, og dem vil vi gerne diskutere, og dem er vi absolut villige til at gå på kompromis med.
Venstre har også et skattestop, som jeg er ret overbevist om er en rød linje for dem, og jeg synes bare, at det, som ordføreren siger gjaldt fra 2015 til 2019, var, at man prøvede på at arbejde sig væk fra hinanden, og så siger vi bare: Lad os nu prøve på at arbejde os hen imod hinanden.
Vi bringer noget med til bordet og siger, at det er meget, meget afgørende for os, og vi håber så, at I også vil bringe det, som er altafgørende for jer, med til bordet, og så tror jeg godt, at vi kan finde hinanden.
Det er jeg faktisk overbevist om at vi kan.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Tak for det.
Nu kan vi måske få et blåt politisk flertal igen, og der er det jo vigtigt, at man lærer af fortiden, og jeg tror jo, at noget af det, som gik lidt skævt i den sidste valgperiode, hvor vi havde et flertal, var, at der var i hvert fald særlig et parti, der ikke undte andre partier at komme gennem med deres mærkesager, og så var der også et eller andet parti, der var lidt for ultimativt; jeg kan ikke huske hvilket, men det er sådan set også underordnet.
Jeg vil bare lige understrege det her, fordi jeg tror, at alle de blå partier har lært af deres fejl, og jeg fornemmer også, at Nye Borgerlige har været på sådan en fantastisk rejse fra at være sådant et rent protestparti med tre ultimative krav, til at man nu vil i regering og det ikke er så ultimativt længere.
Det synes jeg er godt; det er en ros.
Og jeg vil egentlig bare høre, for jeg ved, det er noget, hr. Lars Boje Mathiesen også er optaget af, om det er sådan, at hr. Lars Boje Mathiesen og Nye Borgerlige tænker, at hr. Lars Boje Mathiesen og Nye Borgerlige aldrig nogen sinde vil stemme for en finanslov, der øger det offentlige forbrug, også selv om det også bare er en lille smule, hvis nu der er et blåt flertal.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Nej, det er jeg ikke helt.
For hvornår er det nu, at den der klimaø skulle komme?
Altså, der ser det jo også langsigtet ud.
Så at man skal lave nogle projekteringer for noget, der går 5 år, 8 år ud i tiden, kan jeg sagtens leve med, og hvis der går 5 år, 8 år, inden der kommer kernekraftværker i Danmark, så kan jeg også sagtens leve med det.
Nu nævner man eksemplet med Pakistan, og så har jeg et problem med, hvorfor man ikke nævner det lidt mere nuanceret.
Nu har jeg her i løbet af hele sommeren set noget omkring wild fire, altså skovbrande osv., men det er i hvert fald sjældent, at man i de artikler, der kommer, nævner, at arealet med skovbrande faktisk er dalende.
Og jeg synes jo, at man bør få et nuanceret billede omkring tingene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-10-06:
Jeg vil nok sige, at når der klimamæssigt sker ting som i Pakistan, hvor der lige pludselig er millioner af mennesker, som bliver ramt af oversvømmelser, er det jo den virkelighed, de unge kan se.
Jeg synes egentlig, det er et langt større problem, at Nye Borgerlige foregøgler, at atomkraft i Danmark kan være en del af løsningen.
Hvis man startede en planlægning og der herinde var et flertal for, at man skulle gå videre med det, så ville det måske tage 15 år, før man fik udbygget sådan noget skidt.
Vi skal have en langt hurtigere omstilling, og det er jo det, vi gør med klimaloven.
Der sætter vi nogle mål, og vi forfølger dem, og det er jo derfor, at klimaloven er så god, i stedet for at foregøgle de unge, at atomkraft kan være en del af løsningen.
Er ordføreren ikke enig i det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Når jeg mener det med, at man skræmmer, så er det, fordi man i medierne ofte tager worst case scenario og kører med det, og så udleder man det, som om det er det, der kommer til at ske, og det synes jeg faktisk er at skræmme de unge mennesker.
Der kunne man godt være lidt mere nuanceret i, hvilke scenarier man udvælger fra FN's klimarapport, og så køre med dem.
Når det kommer til klimaloven, er vi jo ikke med i den, fordi vi ikke er enige i den måde, den er indrettet på.
Derfor forholder vi os også til, hvad der er flertal for, og det må vi selvfølgelig acceptere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-10-06:
Jeg ved ikke, om det var med vilje.
Men det første spørgsmål, hvis jeg må afslutte det, var, at jeg gerne ville høre, om ordføreren var enig i, at den her klimalov skulle skrottes.
For det har jeg hørt at Nye Borgerlige tidligere har udtrykt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Lige nu er jeg meget enig!
Jeg kan ikke høre, hvad ...
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-10-06:
Ordføreren opfordrede til ikke at skræmme de unge.
Altså, de unge er så kloge, at de godt selv kan finde deres oplysninger, og når vi laver aftaler på klima- og energiområdet – der er lavet 107 af slagsen de sidste 3 år, og Enhedslisten har været med i 90 af dem – så viser vi jo de unge, at vi kan lave noget, som trækker udviklingen i den rigtige retning.
Og der er klimaloven og de ting, vi har bygget ovenpå, det allerbedste, vi har lavet, og jeg undrer mig egentlig lidt over, at Nye Borgerlige tager så meget afstand fra, at landbruget skal levere.
Nye Borgerlige er sådan set med i den landbrugsaftale, der blev lavet, og som udstikker, at der skal være en reduktion på 8 mio. t., og jeg ved ikke, om det var, fordi Nye Borgerlige ikke kunne finde dørhåndtaget til at komme ud af lokalet, at de er med i den aftale, men det virker sådan lidt grotesk.
Nye Borgerlige har udtalt, at de synes, at den her klimalov er en gigantisk fejltagelse, og at man vil skrotte den igen, hvis der er mulighed for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren ...
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Det beklager jeg – det er, fordi jeg bliver forvirret, når spørgeren taler om forurening og CO 2 -afgifter på samme tid, for CO 2 er jo ikke en forurenende gasart.
Vi vil meget gerne komme forureningen til livs.
Vi mener, at vi skal passe meget på vores drikkevand, og at vi skal passe på havene omkring Danmark.
Vi mener faktisk, at det skal undersøges grundigere, hvad havvindmøllerne gør ved dyrelivet rundtomkring, hvad det gør ved kystlivet og alt muligt andet, og hvad de her vindmøller gør ved insekter, bier og en lang række fugle.
Det mener vi faktisk at vi skal have undersøgt langt grundigere, end hvad det bliver på nuværende tidspunkt.
Så jeg bliver forvirret, når man taler om CO 2 og forurening på samme tid, for CO 2 er ikke en forurenende gasart.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-10-06:
Det var egentlig ikke det, jeg spurgte om.
Jeg prøvede at spørge, om hr. Lars Boje Mathiesen var enig i, at vi skal følge et princip om, at forureneren betaler.
For man kan sige, at der jo måske også er nogle virksomheder, som faktisk ikke forurener, men som tværtimod gør noget godt for klimaet, og hvis der ikke er et level playing field, er det jo uretfærdigt over for dem.
Men jeg vil bare være helt sikker: Går Nye Borgerlige ikke ind for CO 2 -afgifter i den form, vi diskuterer det i dag, altså at man betaler for en del af den CO 2 -udledning, som følger af den produktion, man har, eller det, man nu laver?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Og det ville være dejligt, hvis det var et princip, vi indførte alle steder, for så ville bilafgifterne være langt lavere for de biler, der pålægges en højere afgift, end hvad de rent faktisk forurener for.
Vi er grundlæggende ikke tilhængere af en CO 2 -beskatning.
Det hænger også meget sammen med, at vi ikke har set, hvordan sådan noget skal sættes sammen.
Vi har hørt, at der skal være nogle forhandlinger om det, men grundlæggende er en ensartet CO 2 -afgift ikke noget, som er groet i vores have.
Det betyder ikke, at vi blankt afviser det, eller at vi kommer til at nedlægge veto over for en regering, som vil gå den vej, men det er bare meget, meget vigtigt, at vi ikke samlet set stiller danske forbrugere dyrere og dårligere, for de har det svært nok i forvejen.
Der er rigtig mange danskere derude, der ikke kan betale deres regninger nu, og de må ikke få det dyrere.
Vi ser ind i en, tror jeg, kommende recession, og der er virksomheder, der har det svært.
Så jeg har ikke noget mod den grønne omstilling, men vi skal godt nok være meget varsomme med, at vi ikke skubber så meget på og forcerer udviklingen så meget, at det kommer til at koste arbejdspladser, og at det kommer til at skade danske familier.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Jamen det er jeg slet ikke i tvivl om at vi kan – selvfølgelig kan vi det, især hvis vi ikke har alt for mange sådan voldsomt røde linjer.
Det er fint, at I har de tre med udlændingepolitik, men et stigende offentligt forbrug er altså ikke en rød linje.
Det kunne man godt forestille sig at I i en eller anden situation kunne stemme for.
Det er vel ikke noget, man afviser principielt?
Det er egentlig bare det, jeg vil høre, for jeg ved, at det er noget, som ordføreren og jeg ofte har snakket om i forhold til offentligt frås og lignende.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Det er jo ikke Nye Borgerliges politik.
Ligesom Liberal Alliance også vil have et mindsket offentligt forbrug, vil Konservative have 0,13 pct.
Hvad vil Venstre?
Det tror jeg; nu ser vi deres plan osv.
Jeg synes, at det med effektiviseringer er sjovt, fordi Socialdemokratiet og andre ofte siger, at det ikke kan lade sig gøre, men hvis man bare tager Aarhus Kommune, står der under måltallet for effektiviseringer: Byrådet forventer, at der som hovedregel kan realiseres årlige effektiviseringsgevinster på 1 pct. om året gennem innovation, strukturændringer, ibrugtagning af ny teknologi og bla bla.
Så selv i socialdemokratiske kommuner kan de altså godt effektivisere med 1 pct.
Så selvfølgelig kan et Folketing også det.
Jo, det er noget af svaret
Jeg kan ikke huske procenttallet, men jeg mener, det var 69 pct. af de unge – det var 10.000 i hele verden, man spurgte – som ikke mente, at politikerne gjorde nok for at adressere problemet.
Det er jo en ret høj procent, og spørgsmålet er så, hvor meget af det er skabt af, at politikerne selv taler en krise op, som de så ikke løser, og hvor meget der reelt er baseret på den udfordring, som vi står over for.
Det synes jeg f.eks. ville være interessant at dykke længere ned i, for begge dele kan jo godt være tilfældet.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-10-06:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævnte undervejs, at han går meget ind for forskning, for fakta og for data, og det er jo i hvert fald et sted, hvor jeg kan genkende mig selv.
Desværre kan jeg ikke helt genkende det billede, som jeg hører ordføreren tegne af de artikler, som jeg forstod at ordføreren henviste til.
Jeg er enig i, at det er vigtigt, hvordan vi taler om tingene herinde.
Jeg går ud fra, at ordføreren henviser til den artikel, der var i The Lancet sidste år, så vidt jeg husker, og hvor der bliver kigget på netop det her climate anxiety-problem.
Men er ordføreren klar over, at noget af det, de kigger på, er bekymringen hos børn og unge, fordi regeringerne ikke gør nok, altså at man føler, at de er inaktive?
Og føler ordføreren så ikke et ansvar for, at det, ordføreren giver udtryk for, er præcis det, de unge reagerer på, og at det vel også er det, der gør dem bekymrede?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Jeg tror, vi vil insistere på, at en borgerlig regering går forrest i forhold til ikke at modarbejde landbruget, som jeg hører at den her regering og det socialistiske flertal gør lige nu.
Landbruget vil opleve en helt anden medgørlig regering og et helt andet medgørligt parlamentarisk grundlag, som rent faktisk forstår, hvad det er, landbruget gør, og hvad de gør godt for Danmark, og rent faktisk vil hjælpe dem til at komme derhen og ikke modarbejde dem.
Anne Paulin (S), 2022-10-06:
Så man kan altså med andre ord regne med, at Nye Borgerlige i de forhandlinger, som der eventuelt skal være med en borgerlig regering, vil forsøge at få os væk fra bindende reduktionsmål, som vi har sat, med 55-65 pct.s reduktion af CO 2 i landbrugssektoren.
Mona Juul (KF), 2022-10-06:
Det er jeg stensikker på at vi kan, når vi nu også har en grøn-blå borgerlig regering, og jeg har lyttet mig til, at LA også har fået en fornyet interesse for grøn omstilling.
Derfor synes jeg jo også, jeg lige skal spørge til, om LA ikke skulle være med til at sparke liv i de klimapartnerskaber, som så flot blev sat i gang for 3 år siden.
Men det er jo sådan, at en strategi ikke er lineær; det er ikke fra A til B; den er jo cirkulær.
Og der er faktisk ikke sket så meget på lige præcis den del, og det betyder jo, at vi ikke får bragt erhvervslivet og de nye ting, der er kommet de sidste 3 år, i spil.
Anne Paulin (S), 2022-10-06:
Tak for det.
Nej, undskyld, det var ikke i indledningen, men det var i et svar.
Jeg beklager.
Mit spørgsmål er: Vil ordføreren og Nye Borgerlige forsøge at forhindre, at der også kommer en CO 2 -afgift på landbrugsområdet?
Det er jo nogle forhandlinger, som vi kommer til at skulle se ind i inden alt for længe.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Nu har jeg kun siddet herinde i 3 år, så det kan jo godt være, jeg har misforstået noget, men når der er lavet en stor og bred aftale om sådan en klimalov, skulle det da være mærkeligt, hvis et forholdsvis lille parti kunne gå ind og tvinge alle de andre til at overtrumfe noget, som der er 90 mandater bag.
Det giver jo ikke mening.
Så lever man jo i en eller anden la-la-verden.
Vi kommer til at prøve på at gøre vores indflydelse gældende alle steder, hvor vi kan.
Det har vi gjort, lige siden vi kom herind.
Jeg ved godt, at man gerne vil sætte sådan et skræmmebillede op og sige: Ha, nu har vi dem; Nye Borgerlige vil nedlægge veto, så der ikke kan blive ført nogen klimapolitik.
Men det er altså sådan noget valgsniksnak, og jeg køber den altså ikke.
Ida Auken (S), 2022-10-06:
Nye Borgerlige startede med at harcelere over klimaloven og svarede bagefter min kollega, at den havde man ikke tænkt sig at prøve at fjerne.
Så alt det der med Jørgen og Søren var jo bare noget snak.
Man kommer åbenbart til at lægge sig fuldstændig fladt ned for en kommende regering i forhold til klimaloven, som man ellers er meget uenig i.
Det må da være sådan, vi skal forstå Nye Borgerliges ordfører, når han lige har svaret, at man ikke kommer til at prøve at gøre noget ved klimaloven, selv om man synes, den er helt forkert skruet sammen.
Så Jørgen og Søren var ren snak, og vi får mere af det samme, kan jeg høre.