runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Tak for det.
Også tak for debatten.
I Dansk Folkeparti håber vi på, at regeringen og Folketinget snart når frem til den samme konklusion, som vi er nået frem til, nemlig at der er brug for, at vi hurtigt reagerer på det faktum, at tilstrømningen fortsætter hen over Middelhavet og ind i Europa.
EU-Tyrkiet-aftalen, som også har været nævnt i dag, har efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke løst problemet; den har i høj grad skubbet problemerne andre steder hen.
Derfor skal der efter vores opfattelse langt mere til.
Det kræver naturligvis, at der er andre end Dansk Folkeparti, som ønsker at gøre det, og der fornemmer jeg jo – sådan er det en gang imellem – at vi står lidt alene.
Men jeg håber, at andre partier hen ad vejen kan se, at der er behov for, at vi gør mere, og at vi gør det hurtigere, men det kan de så ikke for nuværende.
Vi kan konstatere, at regeringen har nogle ideer, og at Socialdemokratiet har nogle ideer.
Og vi skal naturligvis diskutere alle løsninger, men det skal jo gerne gå hurtigt, for det haster faktisk med at finde en løsning, som er effektiv.
Den mest effektive løsning er altså at vende bådene omkring, og de medlemmer af Udlændinge- og Integrationsudvalget, der har været med på besøg i Australien, tror jeg vil kunne medgive det.
Man kan så diskutere, om man synes, det er den rigtige model, og man kan diskutere, om det er humanistisk nok, eller hvad man nu vil lægge i det, men man må i hvert fald medgive, vil jeg mene – andet ville stride imod almindelig sund fornuft – at det har haft en effekt.
Det har medvirket til, at antallet, der kommer via havet, er faldet dramatisk, og det har også medvirket til et fald i antallet af folk, som lider druknedøden.
Det var i hvert fald de oplysninger, vi fik fra de australske myndigheder.
Så vi vil klart mene, at den mest effektive løsning er at vende bådene omkring, alternativt at afvise asylansøgere ved de danske grænser.
Det er jo noget, vi kan gøre nationalt, uden at vi behøver at inddrage andre lande i den beslutning.
Men det må vi arbejde videre med fra Dansk Folkepartis side, så det gør vi.
Tak for debatten.
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Til det første om at bære ideen videre vil jeg sige, at jeg jo rent faktisk har diskuteret de her ting med mine kollegaer i EU, og i mit sind er der ingen tvivl om, at der tegner sig en interesse for netop at søge imod den model, som jeg så har skitseret.
Og man kan sige, at hvis det kan løse det, vil det jo efter min mening være helt tåbeligt at gå på tværs af lande, der arbejder med os og hen imod det samme mål, som vi har.
Så er det efter min mening det, vi skal gå efter, og så er det efter min mening det, vi skal arbejde meget fokuseret på.
Og jeg kan sige, at nogle af de lande, som jeg arbejder sammen med her, er bl.a. Østrig, men det er også Tyskland og Finland, som også har vist stor interesse her.
Jeg og regeringen er villige til at sætte noget arbejdskapital ind på det her, for jeg deler jo fuldstændig fru Pernille Bendixens og Dansk Folkepartis bekymring i det her spørgsmål.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Nu har Dansk Folkeparti jo ikke den største tiltro til EU-systemet – det må vi bare erkende.
Og så er det da rigtigt nok, at Danmark ikke kan gå enegang, men det er jo heller ikke det, vi beder om.
Vi beder jo regeringen om at bære det her videre, og der har man vel forhåbentlig nogle forbindelser internationalt, som man kan gøre nytte af.
Ministeren nævner i sin indledende tale, at man skal styrke kontrollen ved de ydre grænser.
Jamen altså, der er jo egentlig en okay kontrol, sådan som jeg ser det; man registrerer jo alle, der kommer ind.
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Altså, vi kommer jo ikke til at løse alle Europas problemer alene som lille Danmark – det gør vi ikke.
Og den bedste model for os, tror jeg, for at nå frem til en løsning – og hvis der er nogen, der plejer at være meget løsningsorienterede, så er det faktisk Dansk Folkeparti; det synes jeg egentlig er et kendetegn ved Dansk Folkeparti, og hvis man har det som kendetegn, vil jeg mene, at så skulle man tage at prøve at støtte det – er et forslag a la det, som vi har skitseret i dag, der netop handler om at få opbygget kapacitet i nærområderne, så folk slet ikke begiver sig ud på den her rejse.
Vi slipper for tabet af menneskeliv, vi slipper for, at folk bruger alle deres penge helt nytteløst på at komme til Europa, for de bliver sendt tilbage igen, og vi ødelægger samtidig menneskesmuglernes exceptionelt kyniske forretningsmodel.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Ministerens svar til hr. Martin Henriksen er, at man skal fjerne incitamentet til, at folk begiver sig ud på Middelhavet.
Og der må jeg bare spørge: Er det ikke også at fjerne incitamentet, hvis man vender bådene, for så ved de der migranter jo, at de ingen succes har, og at de lige så godt kan lade være med at sætte sig ud i de både, for det får de ikke noget ud af?
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Jeg tror umiddelbart, at den mest fremkommelige model er at forsøge at få opbygget et system i nærområderne, der gør, at folk ikke begiver sig ud på rejsen imod Europa.
Jeg tror, det er det mest effektive i den situation, vi er i nu, og jeg tror også, at det er den model, der vil være størst mulighed for at få gennemført på europæisk plan.
Det handler jo altså om, at vi ikke kan gøre det her alene.
Og jeg vil sige, at på europæisk plan synes jeg der både er større og større interesse, men også større og større velvilje til at få opbygget et system a la det, jeg lige skitserede meget kort.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Er ministeren tilhænger af den australske model?
Mener ministeren, at den australske model med at vende bådene omkring og dermed afvise migranter og asylansøgere er en model, som man bør rose internationalt og også bør rose fra dansk side?
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Vi går jo lidt en anden vej.
Det handler om helt at fjerne, kan man sige, både incitamentet til at søge hertil, men jo også den forretningsmodel, som menneskesmuglerne har bygget op.
Så vil jeg bare igen nævne det, som jeg også nævnte i min tale først i debatten her, at der jo rent faktisk også – omend jeg vil sige, at det måske er færre og færre og ganske få – er nogle, der reelt har et beskyttelsesbehov, og de mennesker er vi altså forpligtet til at give beskyttelse i Europa.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Tak for det.
I Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse siger vi i det sidste afsnit, og nu citerer jeg
Mit spørgsmål er så: Hvorfor kan regeringen ikke støtte det, altså at man undersøger, hvordan Danmark vil kunne bidrage til en sådan løsning?
Så kan man jo altid på et senere tidspunkt beslutte, om man aktivt vil gøre det.
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Tak for det.
Det var næsten en skam at afbryde den gode debat, der var mellem Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti, men alt godt får jo også en ende.
Det gør debatten her også, og jeg vil gerne sige tak for den.
Samtidig med det har vi menneskesmuglerne, som jo står fuldstændig klar til at udnytte den her situation.
Som jeg sagde under min tale, har langt de fleste af de mennesker, der forsøger at krydse Middelhavet, ikke et behov for international beskyttelse.
De har alene forladt deres hjemland i håb om at få et bedre liv et andet sted.
Det kan jeg godt forstå at de gør, men det ændrer ikke på, at vi ikke kan huse de mange mennesker.
Derfor er det sådan, at mange af de her mennesker jo selvfølgelig ender med at søge asyl i Europa, og at de får afslag.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi bevarer en troværdighed og en stor effektivitet omkring vores asylsystem.
Der er ingen tvivl om, at det er udfordret i de her år.
Så vejen frem er efter min og regeringens mening i høj grad og i videst muligt omfang at fjerne det incitament, der er til at begive sig imod Europa.
Det er jo så er det, vi også har diskuteret her i dag.
Jeg synes som sagt, at det har været en god debat, og jeg synes også, at der har været nogle ganske fine indlæg hen ad vejen.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-23:
Hvis man ser på det, jeg siger, og det forslag til vedtagelse, vi har, og det, som Socialdemokraterne har fremsat, så er der en række lighedspunkter i det.
Det betyder da ikke, at jeg er hundrede procent enig i alt det, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen sagde.
Hr. Nikolaj Villumsen ved da udmærket godt, at vi også er kritiske over for Tyrkietaftalen.
Hvorfor skal det tages op på den måde her?
Det ved han udmærket godt.
Det, jeg bare siger, er, at jeg synes, at vi har nogle forpligtelser til også at tage alvorligt, at vores samfund faktisk er presset af det flygtningepres, der er, og vi er også nødt til at tænke en smule nyt i forhold til, at man kan gøre mere i nærområderne, og det er det, vi prøver at skitsere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Når jeg spørger, er det jo, fordi hr. Holger K. Nielsen sagde, at man synes, at der havde lydt positive udmeldinger fra hr. Peter Hummelgaard Thomsen, som var den socialdemokratiske ordfører, der tidligere var til stede i salen, og så kunne jeg bare godt tænke mig at høre, hvad det er, som SF finder positivt ved Socialdemokraternes forslag.
Det var derfor, jeg spurgte til det.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-23:
Jeg har overhovedet ikke nævnt Tyrkiet.
Det er jo overhovedet ikke nævnt i vores forslag til vedtagelse.
Jeg forstår slet ikke det spørgsmål.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Som sagt vil vi gerne være med til diskutere alting og de forskellige forslag fra alle partier.
Det vigtigste for os er, at det skal være nogle løsninger, der tager udgangspunkt i helheden og i de langsigtede strukturelle udfordringer, så man både gør noget ved problemernes rødder, men jo selvfølgelig også sørger for at redde menneskeliv.
Det, som Australien også gør, som jeg synes at Dansk Folkeparti glemmer at nævne, er jo, at man har mangedoblet modtagelsen af bl.a. FN-kvoteflygtninge, samtidig med at man vender bådene rundt og har de her meget kritiserede lejre osv.
Det synes jeg jo hører med i den samlede fortælling, hvis det er den model, Dansk Folkeparti arbejder med.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti har rejst forespørgselsdebatten, fordi vi ønsker en drøftelse af de muligheder, der er, for at stramme yderligere op i forhold til den tilstrømning, som vi har set, til Danmark.
Selv om den er blevet begrænset, kommer der jo stadig væk nogle til Danmark og til Europa.
Der er gennemført mange stramninger, og det har også haft en positiv effekt.
Det er vi selvfølgelig rigtig godt tilfredse med i Dansk Folkeparti, men vi synes også, at vi skal videre.
Vi synes, at vi skal passe på med, at vi ikke går i stå.
Så det er en del af begrundelsen for forespørgselsdebatten, og den begrundelse er hermed givet.
Naser Khader (KF), 2018-05-23:
SF har fremsat et beslutningsforslag om, at der skal tages større hensyn til børn, der er indkvarteret i landets asylcentre.
Forslagsstillerne henviser til de flytninger, som en asylfamilie nødvendigvis skal igennem i deres asylsagsforløb, og det antydes, at de danske myndigheder ikke tager hensyn til familierne og især til børnenes tarv, når der foretages administrative beslutninger.
Det synes jeg er en påstand, der ikke er veldokumenteret.
Man flytter ikke rundt på folk for at genere dem.
Vores asylsystem er indrettet sådan i dag, at man bor på forskellige asylcentre, alt efter hvor i asylsagsforløbet man er.
Derfor har vi både modtagecentre, opholdscentre og udrejsecentre.
Det er altså en integreret del af vores asylsystem, at familier også bliver flyttet, og det er en forudsætning for et velfungerende system.
Det er samme struktur, som den tidligere regering, S-SF-R-regeringen, lagde an til.
Der har de seneste år været en del lukninger af asylcentre, og det er jo godt, for det skyldes, at vi har nedbragt antallet af spontane asylansøgere.
Men det har også betydet, at der nødvendigvis har været flere flytninger, end hvad der normalt vil være.
Som udgangspunkt skal en asylfamilie, der får asyl, kun flytte en gang, fra modtagecenter til opholdscenter.
I alle flytninger tages der selvfølgelig udgangspunkt i en individuel vurdering, hvor der tages hensyn til barnets tarv og familiens nærhed og til de pædagoger og institutioner, som de har været vant til.
SF henviser også til et andet forhold, nemlig adgangen til folkeskolen.
Det er også sådan i dag, at alle børn i det danske asylsystem har mulighed for at modtage undervisning i en folkeskole.
I praksis er det også langt de fleste, der modtager undervisning i folkeskolen, mens en mindre del modtager undervisningstilbud gennem eksempelvis Røde Kors.
Det gælder især på de udrejsecentre, hvor familierne modsætter sig udrejse.
SF's mest konkrete forslag er, at vi indfører et loft over antallet af flytninger, som man skal igennem i systemet.
Det foreslås altså, at vi indfører en grænse, der medfører alt, alt for stive rammer for myndighedernes arbejde.
Jeg kan lige forestille mig, at en familie ønsker at blive flyttet, hvis de ikke trives, men at de så ikke har mulighed for det, fordi vi har indført en eller anden bureaukratisk regel i et misforstået forsøg på at tage hensyn til børnene.
Jeg mener ikke, at forslaget har særlig meget konkret indhold, og jeg er ikke enig i præmissen om, at de danske myndigheder ikke tager hensyn til børnene i det danske asylsystem.
Der er altså sket meget siden 00'erne.
Derfor bakker vi ikke op om SF's beslutningsforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2018-05-23:
Jeg beklager over for formandskabet, at fru Sofie Carsten Nielsen desværre var nødt til at tage af sted på grund af nogle private sager, så jeg holder talen i hendes fravær.
Forslaget her pålægger regeringen at udarbejde en plan for forbedringer af børns trivsel i hele det danske asylsystem.
Det er jo selvfølgelig lidt svært at være imod en plan, men omvendt vil vi gerne rose SF for at rejse den her debat, for vi har set alt for mange sager, hvor børn lever under uacceptable forhold på asylcentrene.
Og nu vil jeg citere en socialkoordinator på et asylcenter, som Røde Kors har citeret:
Man kunne jo i princippet underrette på dem alle sammen, for forholdene på asylcentrene er så vanskelige, at der gribes langt senere ind over for advarselstegn end blandt deres danske jævnaldrende.
Vi har med børn at gøre, som har været på flugt fra deres hjemland og mistet venner og alt det, de kendte, og måske også familiemedlemmer.
Det synes vi i Radikale Venstre ikke vi kan være bekendt.
Det er ikke holdbart, når børnene desværre må forventes at skulle være mange år i Danmark og måske også mange år på et asylcenter.
Derfor synes vi, det er en god idé, at SF har rejst den her debat, og vi kan støtte beslutningsforslaget.
Vi vil i Radikale Venstre gerne være med til at lave en plan, hvor børnenes trivsel, læring og tryghed forbedres på asylcentrene.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-23:
Altså, jeg synes faktisk ikke, at jeg vil kalde det her et seriøst forslag.
Jeg synes ikke, det er seriøst, at man som politisk parti kommer og siger, at man synes, den er helt gal i forhold til børn og vores asylcentre.
Og så beder man i øvrigt nogle partier, som man er fuldstændig politisk uenig med, om at lægge en plan frem for, hvordan det kan forbedres.
Det synes jeg faktisk ikke er seriøst.
Og ja, i Liberal Alliance står vi på mål for de forhold, der tilbydes de afviste asylansøgere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Tak for det.
Altså, jeg synes, at et spørgsmål om børns mistrivsel er for vigtigt til at bedrive polemik, og det er jo ærlig talt det, som ordføreren gør, når ordføreren ligesom håner et reelt fornuftigt forslag, i hvert fald et seriøst forslag om at udarbejde en plan på baggrund af, at der er blevet slået alarm om, at nogle børn mistrives.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-23:
For det første har jeg jo redegjort for, at de vilkår, der tilbydes, er rimelige.
Det kan man være uenig i, man kan mene, at de ikke er rimelige, men så kan man jo bare fremlægge nogle forslag til forbedringer.
Som sagt synes jeg, at det er meget, meget tyndt at komme og bede regeringen om en plan.
Man har alle muligheder for at komme med politiske forslag som parti her i Folketinget, og hvis man er flere partier, som mener, at det her er helt galt, så kan man jo slå sig sammen og brainstorme på, hvad der så skal til.
Men bare at bede regeringen om at komme med en plan synes jeg er tyndt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at Dansk Flygtningehjælp har slået alarm og sagt, at børnene på Udrejsecenter Sjælsmark mistrives, og det er så baggrunden for, at SF har fremsat det her forslag.
Og vi er en lang række partier, der bakker op om det.
Regeringen afviser så at ville udarbejde en plan, og det må man jo så stå på mål for.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-23:
Næh, men der er jo ikke nogen tvivl om, at der er nogle politiske forskelle mellem Liberal Alliance og Socialistisk Folkeparti.
Og det kan man godt mene er ubarmhjertigt og koldt, men det er nu engang sådan, vi reelt har det, at når man ikke har noget lovligt opholdsgrundlag i Danmark, skal man ikke være her, og så skal vi ikke tilbyde gode vilkår.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-23:
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Altså, vi har da tidligere her under debatten diskuteret den måde, som man spiser på på Sjælsmark.
At familierne kan få lov til at lave deres egen mad, er der adskillige eksperter der påpeger vil være en meget, meget konkret forbedring for familiernes vilkår og børnenes trivsel – hvis man kunne få lov til at have et familieliv, som ordføreren har det derhjemme.
Det er da et meget, meget jordnært og i virkeligheden lille forslag, men det nægter man, fordi man tilsyneladende mener, at det er i modsætning til den stramme udlændingepolitik.
Det er der, jeg synes kæden hopper fuldstændig af.
Jeg må så spørge, om den også er hoppet af for Liberal Alliance på det punkt.
Er man også her så smålig, at man mener, at det, at man kan lave sin egen mad, er i modsætning til en stram udlændingepolitik?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Tak for det.
Hr. Martin Henriksen siger, at man skal vende bådene om, og hr. Martin Henriksen siger, at man selvfølgelig ikke skal lade nogen drukne.
Nu ved jeg, at hr. Martin Henriksen ligesom jeg selv havde fornøjelsen af at besøge den græske ø Samos, og der hørte vi jo så fra Frontex' personale, som vi fra delegationen direkte adspurgte, hvad konsekvensen ville være, hvis vi vendte båden om og skubbede den tilbage, at svaret var: Så vil de tyrkiske myndigheder skubbe båden tilbage den anden vej.
Så vil båden ligge i internationalt farvand, indtil de her dårlige gummibåde går i opløsning, og dermed vil dem, der er der, drukne.
Er det det, som Dansk Folkeparti foreslår der skal ske?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Den model, vi har peget på i vores flygtningeudspil, forsøger, synes vi jo selv, at varetage de mange forskellige hensyn, der er.
Vi mener ikke, at man bare kan vende bådene og ikke samtidig påtage sig et ansvar for de flygtninge, der nu engang er rundtomkring.
Vi mener heller ikke, at det løser den problemstilling, for folk vil jo blive ved med at forsøge.
Det er både de irregulære migranter og de flygtninge, som måtte have et egentligt beskyttelsesbehov.
Det er derfor, vi mener, at man kan sende dem til nogle modtagecentre, hvor deres asylbehov kan afklares – man kan enten fortælle dem, at der ikke er nogen chance for at få asyl i Europa, og derfor må de vende snuden hjem til Nigeria, Togo, Gabon, eller hvor det nu er mange kommer fra i de her måneder, eller også må de stille sig i kø i et FN-kvotesystem.
Det er den helhedsløsning, vi peger på.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Tak for det.
Ordføreren siger, at Socialdemokratiet ikke er modstander af at se på og undersøge andre muligheder som eksempelvis indførelse af den australske model, men at der er nogle strukturelle løsninger, der også skal afsøges.
Så må vi jo spørge: Hvis man nu gik med på vores forslag og så på mulighederne for at indføre den model, udelukker det jo ikke, at man samtidig kan se på andre løsningsmuligheder, er det ikke korrekt?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Jamen Socialdemokratiet sidder ikke i regering for nuværende.
Jeg er ikke minister for området og heller ikke udviklingsminister, så jeg kan tage telefonen og ringe og begynde at indgå forhandlinger, men jeg kan have nogle ideer om det.
Det er en anden model, men ikke desto mindre har Frankrig jo et lignende modtagecenter i Niger.
Der er en række lande, man kunne snakke med om de her forskellige modeller.
Jeg siger heller ikke, at vores model nødvendigvis er den, der en til en vil blive til noget.
Men jeg efterlyser til gengæld svar fra Enhedslisten på, hvordan man skal løse de her meget store og strukturelle udfordringer, hvor det er, at vores asylsystem grundlæggende er brudt sammen, fordi der er så stor en sammenkædning mellem folk, der egentlig har krav på asyl og krav på beskyttelse, og folk, der ikke har krav på asyl og krav på beskyttelse, men er irregulære migranter.
Hele den sammenkædning er med til at underminere beskyttelsen og hjælpen til dem, der har brug for hjælp rundtomkring, både fordi vi bruger vores kræfter og vores penge på at varetage behov steder, hvor det er dyrere, men jo også, fordi opbakningen til at have et effektivt asyl- og flygtningesystem eroderes.
Jeg har endnu ikke i debatten hørt nogen som helst svar på de her strukturelle udfordringer fra Enhedslistens side.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Tak for det.
Jeg synes, det er et relevant spørgsmål, for hvis man – og det var jo det, Socialdemokratiet gjorde med det her stort lancerede udspil – ligesom påpeger, at det ville være løsningen, altså lejre uden for Europa, synes jeg ikke, det er for meget forlangt, at man kan angive, hvor det er realistisk de kunne være.
Hvor foreslår Socialdemokratiet helt konkret at man så indleder sådanne forhandlinger?
Hvad for nogle lande skal sådan nogle konkrete forhandlinger indledes med?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Jeg er med på, at hr. Nikolaj Villumsen henviser til den rundspørge, der blev lavet af Danmarks Radio, til en række ambassader – hvilket man jo måske kan synes er halvuansvarligt overhovedet at gøre, men det er, hvad det er.
Men hvis der var nogle, der havde ringet til den tyrkiske ambassade i København i år 2013 og spurgt dem, om de troede, at de inden for 2-3 års tid havde indgået en meget, meget stor aftale med EU om at bremse tilstrømningen af de mange flygtninge, der kommer til Europa via Tyrkiet, mod at de får et stort pengebeløb, med den omkostning, det har for både deres statsfinanser og stabilitet, at der opholder sig 3 millioner flygtninge i Tyrkiet, tror jeg ikke, den tyrkiske ambassadør havde sagt ja.
Der tror jeg den tyrkiske ambassadør havde svaret alle mulige andre ting.
Mest af alt havde den tyrkiske ambassadør jo ikke – ligesom alle mulige andre ambassadører heller ikke havde, hvis de endelig kunne se et potentiale i det – afsløret og derved forringet deres forhandlingsposition.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at det, som Socialdemokratiet mener er løsningen, er, at asylansøgere, der kommer til Danmark eller Europa, skal sendes til lejre uden for Europa.
Der har så været en offentlig debat om, hvor de her lejre så skal ligge – det har man ikke kunnet få svar på endnu fra Socialdemokratiet.
Men jeg mener, det er relevant, at man, hvis man mener, det her er en realistisk løsning, så kan anvise, hvor sådanne lejre bør ligge.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Hvor mener Socialdemokratiet at de her lejre uden for Europa helt konkret skal ligge?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Vi er ikke modstandere af at undersøge, hvad der er af den ene eller den anden mulighed for at løse det her.
Det kan man selvfølgelig afdække på alle mulige måder, men vi ser også det her som et stort strukturelt problem, som vil blive ved med at være der mange år ud i fremtiden, og det tror vi at der skal findes nogle strukturelle løsninger på andet end at vende bådene og sende dem tilbage til, hvor de kommer fra.