runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-18:
Jeg synes egentlig, jeg har været ret tydelig i min tale, og jeg er sådan set også enig i det, Socialdemokraternes ordfører sagde, nemlig at vi ikke ønsker et kønsneutralt samfund.
Det her udvikler sig, det må man sige, hvad angår de her beslutningsforslag, der kommer i salen.
Det er ikke noget, vi fra Dansk Folkepartis side af ønsker.
Folk kan godt føle nogle ting, og det anerkender vi, men at vi skal ændre hele vores cpr-system i forhold til det og med de omkostninger og konsekvenser, det også vil medføre, ønsker vi fra Dansk Folkepartis side ikke at medvirke til.
Der står i beslutningsforslaget, at man ligesom ønsker et opgør med den gammeldags måde, vi har det på i Danmark i dag.
Og når man først gør det ene, udvikler det andet sig eventuelt også.
Jeg ønsker ikke, at vi har det ligesom i Sverige, hvor man kalder folk hen og alt muligt andet; det ønsker vi ikke.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-18:
Nu går forslaget ikke ud på, om vi skal kalde hinanden hen og alt muligt.
Det går ud på, at man fjerner kønsmarkeringen fra cpr-numrene, hverken mere eller mindre.
Og mit spørgsmål til ordføreren har jeg ikke rigtig fået svar på – eller også har jeg.
Ordføreren er jo åbenbart bange for, at fordi vi fjerner kønsmarkeringen, opstår der et kønsneutralt samfund.
Jeg har den opfattelse, at der ikke er nogen forbindelse mellem, hvad der sker ude blandt mennesker i forhold til deres køn, og hvad der står på et cpr-nummer.
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-18:
Kære hr. Finn Sørensen, jeg er ikke bange for noget.
Jeg ser bare, at der er en udvikling i gang, også i forhold til det her beslutningsforslag.
Og som jeg siger, ønsker jeg i forhold til den udvikling, der er i gang, ikke, at vi skal følge Sveriges eksempel på det her område.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-18:
Jeg har bare det spørgsmål: Mener ordføreren virkelig, at der opstår et kønsneutralt samfund, fordi vi fjerner kønsmarkeringen fra cpr-numrene?
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-19:
Tak for det.
Jeg er jo helt med på, at de ressourcer, vi skal finde, selvfølgelig skal finansieres en til en, fordi det er den måde, vi regner på i dag.
Men jeg vil egentlig også gerne, at vi kunne tage en diskussion af, hvordan man så regner fremadrettet, eller at der kunne blive sat gang i et arbejde.
For det er jo lidt en udfordring, at der er en meget lille grad af sammenhæng mellem skattegabet – altså det, man får ind, og det, man regnede med at få ind – og så diskussionen om selvfinansiering af en skattemedarbejder, altså at en medarbejder på momsområdet inddriver sin egen løn, jeg tror, det er 38 gange.
Kunne man ikke i forbindelse med de overvejelser, der skal være, måske i regeringen eller sammen med Det Økonomiske Råd eller andre – for det er klart, at det ikke er noget, man beslutter politisk – prøve at se, om man kan finde en model for, at der er en større grad af sammenhæng mellem det, medarbejderne trods alt hiver ind til SKAT, og den udgift, de selv udgør, så det ikke alene er en udgift, som vi skal finansiere en til en?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-19:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg har selv et politisk ønske om at styrke sammenhængen, fordi det jo ikke giver logisk mening, at vi bruger 7 mia. kr. på investeringer i skattevæsenet – og måske endnu flere penge – og at vi så ikke har mulighed for at se og dokumentere en sammenhæng i et mindsket skattegab.
Det betyder ikke, at der ikke er en sammenhæng.
Jeg tror, der er en helt klar sammenhæng.
Altså, der er forskel på, om der er én medarbejder i skattevæsenet, om der er 5.000 medarbejdere, eller der er 6.000.
Hvordan sammenhængen er, kan måske være svært sådan at sætte på en præcis formel, men jeg ønsker at få kortlagt og få dokumenteret, at der er en sammenhæng mellem, hvor velfungerende skattevæsenet er, hvor meget kontrol, vejledende regelforenkling og andet man laver, og så skattegabet.
Derfor har vi også aftalt, at Skatteministeriet skal lave et analysearbejde, der skal være færdigt inden udgangen af året, hvor man prøver at kigge på, om man kan skabe en stærkere sammenhæng end den, der er der i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-19:
Tak for det svar.
Det glæder mig, for det synes jeg faktisk er næsten lige så vigtigt, som at vi på den korte bane sætter penge af til ressourcer.
For det flytter måske også fokus fra sådan en effektiviseringstankegang, hvor man tror, at man bare kan spare i det uendelige i SKAT og stadig væk få de samme penge ind, hvis man i større grad ser en sammenhæng mellem de penge, man inddriver, og de ressourcer, man bruger, altså ser, at der faktisk er en effekt af skattemedarbejderne.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, også fremadrettet, at man finder en løsning på det – selvfølgelig også i en erkendelse af, at det jo ikke er politisk, vi sidder og bestemmer, hvad den sammenhæng er.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-19:
Jamen vi er jo rørende enige, så jeg kan kvittere den modsatte vej.
Jeg glæder mig til, at analysen er færdig, og jeg går også konstruktivt ind i en politisk drøftelse af, hvad vi så præcis gør, når den her analyse er færdig.
Men altså, når vi ikke i dag har en beskrivelse af, hvad sammenhængen er, er det jo, fordi der mig bekendt ligger meget begrænset materiale på området.
Men jeg glæder mig til, at undersøgelsen er færdig.
Jeg forstår til fulde hr. Jesper Petersens ønske.
Hvis jeg var i hr. Jesper Petersens sted, ville jeg fremføre den samme argumentation.
Men det ændrer jo ikke ved, at regeringen ikke har lavet nogen finanslov, og regeringen præsenterer først en finanslov på den anden side af sommerferien.
Og jeg skal da gerne tage det, Socialdemokratiet siger, konstruktivt ned og tage en drøftelse med finansministeren om det.
Men det er jo altså en regerings privilegie at indkalde til finanslovsdrøftelser – og også hvem man forhandler med.
Men man skal jo have et flertal, så hvis flertallet ønsker noget andet, bliver det, som flertallet ønsker det, og det må en regering rette sig efter – ellers må den jo gå af, kan man sige, og det tror jeg ikke den her regering har nogen aktuelle planer om.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Tak for det.
Skatteministeren er jo i det parlamentariske spil klog nok til at kunne aflæse, hvornår der kan tælles til 90,
og derfor synes jeg også, det nok var det kloge at gøre med det samme at strække våben og ligesom gå med på det beslutningsforslag, der handler om at få indkaldt til forhandlinger og tilføre indsatsområderne nogle flere ressourcer – det, man ikke ville tilbage i november måned, men hvor man så nu siger ja til det.
Og på den måde er det anden gang inden for en uge, at det viser sig, at når Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet står sammen, kan det altså lade sig gøre at få nogle ting igennem over for den her regering, som den ellers egentlig ikke havde så meget lyst til.
Men i samme åndedrag siger skatteministeren så, at det her er nogle forhandlinger, der må vente til finanslovsforhandlingerne.
Og det gør mig en smule utryg, for så imødekommer man ikke rigtig ånden i forslaget, eftersom det, vi oplevede sidste år, jo var, at vi var udelukket fra finanslovsforhandlingerne, og siden hen fik vi at vide, at vi ikke var klar til at bruge nogle penge på området i finanslovsforhandlingerne.
Så jeg skal bare forstå, om det er en invitation til, at Folketingets partier i forbindelse med finanslovsforhandlingerne inviteres.
Eller hvad er det, skatteministeren har forestillet sig?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-19:
Jeg forestiller mig at gøre det, som der står i beslutningsforslaget.
Altså, det er selvfølgelig en regerings privilegie at bestemme, hvem man indkalder til forhandlinger, og når der foreligger et beslutningsforslag her, vil jeg synes, det er naturligt at indkalde de partier, der konstruktivt vil være med, og se, om man kan finde hinanden – og også være med til at løfte den finansieringsudfordring, der er.
Der er jo et råderum til efteråret på finansloven, og der er også en række konkrete budgetforbedringer – sådan er det i de fleste finanslove – og der skal regeringen jo tage stilling til, hvad man vil prioritere, og så skal der forhandles om det.
Der er jo en kreds af partier, som står bag den her investeringsaftale – ikke alle partier i Folketinget er med, men en bred kreds af partier er med – så jeg forestiller mig, at det er dem, man indkalder.
Men jeg er jo desværre ikke herre over, hvad finansministeren gør i de overordnede forhandlinger.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Nej, og det var jo også det svar, vi fik, da vi forhandlede sidste år med regeringen og ikke kunne komme igennem med at styrke indsatsområderne.
Døren var totalt lukket, og vi fik en ret, synes jeg, arrogant afvisning i den sammenhæng.
Det var så bl.a. med henvisning til, at finansministeren ville det anderledes.
Og det kan jo så gentage sig, for nu står skatteministeren og siger, at det må bero på finansministerens velvilje til den tid.
Jeg synes, vi skal komme i gang nu.
Det er lige nu, man er i gang med at forberede det finanslovsforslag, så hvorfor ikke komme i gang med de forhandlinger?
Man ved, hvad det er, man skal til at putte ind i et finanslovsforslag, og så kan det ligge der, allerede når man skal komme med det i slutningen af august – i stedet for at vi skal have sådan et nyt spil med, at det kommer til at vente nogle måneder, og at man kan holde bl.a. Socialdemokratiet ude af forhandlingerne til sidst.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-19:
Altså, det er jo et flertal i Folketinget, der bestemmer.
Ingen over og ingen ved siden af Folketinget, sådan er det.
Men jeg tror, at det mest naturlige, når man skal diskutere det, og hvis man ikke vil slå politisk plat på ting – og det siger jeg ikke at der er nogen her i lokalet der gør – men seriøst vil understøtte genopbygningen af skattevæsenet, er, at man i forbindelse med finanslovsforhandlingerne kigger på, hvor mange penge der er brug for, og hvor mange medarbejdere der er brug for, og at man gør det løbende.
Det har vi sagt fra starten af.
Nu gav vi en milliardstor indsprøjtning på en række områder, men der er stadig væk nogle områder i skattevæsenet, der er nødlidende, og jeg tror, det vil være noget af det, vi skal drøfte som led i finanslovsforhandlingerne til efteråret og også ved efterfølgende finanslovsforhandlinger.
Og når vi drøfter det der, er det, fordi det er der, der er penge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jeg mangler stadig væk på det indholdsmæssige at få at vide, hvordan man skal forstå den her nye model.
Ville den f.eks. have betydet, at den situation, vi omtaler i det her beslutningsforslag, ikke ville opstå?
Lad os ikke gå op i ord; men lad os her kalde det at skylde de her penge.
Som jeg læser det, sagde man jo netop, at hvis man bruger flere penge end det, man har forudsat, så bliver pengene først taget 2 år senere, men det er jo ikke det, der er problematikken her.
Jeg vil for seernes skyld lige sige, at ordføreren nikker.
Så det er jeg glad for at høre.
Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Det er jo åbenlyst, at vi har brug for flere ansatte i SKAT.
Lige i dag har vi ca. 7.000 ansatte i skattevæsenet.
Med den plan, som regeringen har fremlagt, vil det være ca. 8.000 i 2020, og med det forslag, som SF og Enhedslisten har fremsat, og som vi behandler i dag, vil det så være 9.000 i 2020.
Det er ikke et vildt højt tal.
Efter Enhedslistens opfattelse har vi faktisk brug for flere end det.
Så det er i virkeligheden noget af det mindste, vi bør gøre i den nuværende situation.
Jeg bliver også nødt til at kommentere, at ministeren ikke ønsker at bakke op om at annullere allerede planlagte besparelser, for hvordan kan det være, at ministeren på den ene side ønsker at tilføre ressourcer til SKAT, men på den anden side hele tiden foretager reduktioner i SKATs bevilling?
Altså, man giver med den ene hånd, men tager med den anden hånd.
Det giver vel ikke mening, når man siger, som ministeren gør, nemlig at ministeren ønsker at styrke SKAT.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-19:
Altså, det, der giver mening, er jo de penge, som skattevæsenet har til rådighed, og der er der altså nogle væsentlig stigende bevillinger, som den her regering har besluttet støttet af en bred kreds af partier i Folketinget – et historisk løft af skattevæsenet.
Så er det rigtigt, at efter budgetoverslagsårene 2020-2021 er der et bevillingsfald og andet, og det må man jo tage stilling til hen ad vejen.
Det synes jeg er en fornuftig måde at gå til det på.
Så bliver jeg bare nødt til at sige, at jeg godt forstår hr. Rune Lunds spørgsmål, men mit modspørgsmål kunne så være: Hvorfra ved hr. Rune Lund, at det lige er 1.000 ekstra, der skal til?
Det kunne være, at det var 900; det kunne være, at det var 200; og det kunne også være, at det var 1.500.
Altså, jeg lytter til det, der er den faglige anbefaling fra skattevæsenet, og derfor tager jeg den drøftelse løbende og vil også indkalde til løbende drøftelser, hvor vi så kan diskutere, om der er det rette antal ansatte.
Den drøftelse tager regeringen gerne på indsatsdelen, og vi tager den gerne i forbindelse med finanslovsforhandlingerne i efteråret og også de følgende finanslovsforhandlinger.
Men lige sådan at sætte tal på, altså at det er x antal, mener jeg simpelt hen ikke er klogt.
Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Vi lytter bl.a. til de faglige organisationer.
I 2005, inden de katastrofale nedskæringer begyndte, var der 11.500 ansatte i skattevæsenet.
Så hvis der bliver 9.000 i SKAT i 2020, jamen så er det noget af det mindste, der bør være.
Så synes jeg også, det er interessant med finansieringen, for som det er dokumenteret i nogle af skatteministerens svar på spørgsmål, som jeg har stillet til skatteministeren, kan vi jo se, at de her skattemedarbejdere tjener deres løn ind rigtig mange gange.
Nogle af dem tjener deres løn ind op til 80 gange, inden der overhovedet er gået 1 år.
Altså, en kontrolmedarbejder på området negativ moms hev i perioden fra januar til september 2016 42 mio. kr. hjem.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-19:
Altså, hr. Rune Lund har ret i, at der er sådan en marginalbetragtning, som handler om, at hvis man ansætter én ekstra medarbejder i momskontrollen, kan vedkommende tjene sin løn hjem mange gange.
Men hvis man ansætter 1.000 medarbejdere i momskontrollen, er det jo ikke nødvendigvis sikkert, at alle de 1.000 medarbejdere vil tjene deres løn hjem.
Det er heller ikke sikkert, at den samfundsøkonomiske business case på det hænger sammen.
Jeg anerkender, at der er behov for en bedre sammenhæng mellem, at vi giver penge til skattevæsenet og øger skattevæsenets mulighed for at fungere, og at det afspejler sig i et mindre skattegab.
Og derfor er jeg også glad for, at vi i fællesskab har bedt ministeriet om at lave en undersøgelse af, hvordan vi styrker den sammenhæng.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor, nemlig at skatteministeren siger, at han ikke ved, hvad det rigtige tal er.
Vi foreslår 1.000, og det vil også være et minimum, for som min kollega fra Enhedslisten var inde på, var der oprindelig 11.500 ansatte, og man kan ikke sige, at SKAT fungerer optimalt i dag.
Så det ville jo være underligt, hvis det skulle kunne fungere rigtig godt med langt færre medarbejdere end tidligere.
Men når ministeren så hele tiden siger, at han løbende får opdateringer fra sit embedsværk om, hvad der er brug for, så er mit ene konkrete spørgsmål: Hvad er der så brug for?
Er det nøjagtig det antal, der er nu, eller er det flere eller færre?
Det var det ene spørgsmål.
Kan ministeren ikke forstå, at folk derude – altså befolkningen, borgerne – synes, det er mærkeligt at fortsætte med nogle besparelser i den situation, SKAT er i?
Så siger ministeren, at det er, fordi der er nogle bevillinger, der udløber, og så vil jeg gerne helt konkret vide: Hvilke bevillinger er det, der udløber, og som ministeren ikke synes der er behov for længere?
Altså, hvilke arbejdsopgaver er det, der ikke er behov for i SKAT, og som der er bevillinger til lige nu?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-19:
Jamen politisk har vi jo besluttet, at der er en bevilling på området social dumping, der udløber.
Det var mig bekendt noget, den tidligere regering besluttede, og vi følger de samme principper, som den tidligere regering fulgte.
Betyder det så, at der ikke er nogen indsats på området social dumping?
Det tror jeg ikke, det må man jo kigge på i finanslovsforhandlingerne, men med en vis sandsynlighed er der fortsat et politisk flertal for at gøre noget ved den indsats.
Jeg synes, det er fint, at vi har mulighed for at foretage de her politiske prioriteringer, og at vi også løbende kigger på, hvad vi bruger pengene til.
Det er ikke mit ønske at have x antal medarbejdere i skattevæsenet eller at bruge x milliarder kroner på skattevæsenet.
Det er mit ønske, at vi har et skattevæsen, der fungerer, og så må vi i fællesskab finde de penge og de medarbejdere, der skal til for at sikre det.
Og det ændrer sig altså løbende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Det var så et ikkesvar.
Jeg spurgte: Hvilke projekter er det, der er penge til i dag, og som vi kan undvære i fremtiden?
Det fik jeg ikke noget svar på, andet end at et af dem handler om social dumping, og at det udløber.
Det kan man altså godt fortsætte med.
Så jeg fik jo ikke svar på, hvilke ting det er af dem, der udløber, som vi kan undvære.
Ministeren sagde tidligere, at vores – altså Enhedslistens og SF's – forslag ikke er den rigtige vej at gå i forhold til genopbygningen af SKAT.
Altså, vores to forslag handler om flere medarbejdere og om at annullere besparelserne, men det er ikke den rigtige vej at gå.
Det synes jeg er lidt spøjst.
Mit sidste spørgsmål er: Når ministeren hele tiden henviser til finanslovsforhandlingerne, mener han vel dermed ikke, at det ikke er Folketingets ret, hvis der er flertal, at sige, at sådan her skal politikken udformes?
Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Nu har fru Louise Schack Elholm ikke læst spørgsmål nr. 232, og der kommer også mange spørgsmål i Skatteudvalget, også fra min side, men tallene er nu alligevel sådan, at budgettet i SKAT i 2020 er 620 mio. kr. mindre, end det er i 2017, og den, hvad skal man sige, akkumulerede besparelse fra 2017 til og med 2020 er 1,3 mia. kr.
Og når nu vi står i en situation, hvor vi har et SKAT, som er sparet i stykker og ødelagt, hvorfor sætter vi så ikke bare proppen i og annullerer de besparelser, når vi har en diskussion om, at vi jo faktisk har brug for at ansætte flere medarbejdere?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Først vil jeg sige, at det gør mig rigtig glad, når DF's ordfører siger, at vi altså også skal til at kigge på, hvad det har af rigtige konsekvenser, at man hyrer og fyrer.
Det er en udfordring med regnemodellerne, som de er i dag.
Så jeg synes bare, det er rigtig godt.
Men når de pæne ord er sagt, vil jeg bare sige, at jeg ikke synes, at forslagene er ens, for DF og Socialdemokratiets forslag handler om at sige, at man gerne vil inviteres til kaffe ovre ved ministeren.
Ministeren siger så, at det kan I komme i forbindelse med finansloven.
Men jeg kan da ikke forestille mig, at vi laver finanslov med regeringen.
Jeg ved ikke, om Socialdemokratiet har tænkt sig det.
Så hvad skal der komme ud af det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-19:
Der var ikke så meget spørgsmål over det, men jeg glæder mig sådan set bare over, at det er tre beslutningsforslag, som rører ved noget af den samme problematik, men hvor der så er forskellige løsninger.
Jeg er helt med på, at det er nemmere at kommunikere udadtil i en artikel, at man siger et antal, end at man siger til journalisten eller til danskerne, at vi sådan set vil have drøftelser.
Jeg tror egentlig godt, at man også sådan rent fornuftmæssigt kan se, at den måde, man kommer længst på, jo er ved at tage forhandlinger med regeringen og så prøve at finde et eller andet fagligt grundlag for, hvorfor det måske ender på 800 eller 500 eller måske lige præcis på de 1.000.
Det kan jeg ikke afvise, men jeg håber jo lidt, også når de andre ordførere kommer på talerstolen, at man også støtter op om, at vi trods alt kommer i gang med de her overvejelser.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Jeg er jo glad for at Venstre, som skatteministeren sagde før, har skiftet holdning i forhold til, da vi diskuterede de her ting i efteråret sidste år.
Jeg vil egentlig godt bare høre, når det er så åbenlyst i dag, at der er behov for at styrke skattevæsenet også på de her områder, hvorfor vi så skulle mødes og få så blank en afvisning og modvilje mod at styrke de her områder i SKAT, da vi forhandlede.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-19:
Det var jo i forbindelse med finansloven, at vi lavede den kæmpe styrkelse af SKAT med fokus på at få genoprettet SKAT.
Og der er rigtig nok rigtig meget at tage fat på, rigtig mange områder.
I forbindelse med finansloven tilførte vi jo mange midler til SKAT.
Vi tilførte rigtig mange midler til forskellige områder af SKAT.
Så jeg synes, at det kunne være naturligt at følge op på det der.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Undskyld, at jeg ikke lige fik trykket mig ind igen til andet spørgsmål.
Fru Louise Schack Elholm skal jo ikke lade, som om det her ikke er en velkendt diskussion fra dengang.
Det blev meget klart påpeget, at man alene afsatte midler til inddrivelse, ejendomsvurderinger og toldområdet.
Det var det, det gik på.
Det havde vi mange diskussioner om på det tidspunkt.
Så skal man ikke komme nu og sige, at man bevilgede sådan helt generelt til skattevæsenet.
Det gjorde man ikke.
Det var alene de områder, jeg nævnte, man prioriterede dengang, og vi blev afvist i vores krav om de andre ting.
Nu skifter man mening, og det er så udmærket.
Jeg vil bare høre fru Louise Schack Elholm nu, om man kan stille i udsigt, at det som led i finanslovsforslaget vil være en prioritering for regeringen og for Venstre, at der ligger midler at forhandle om til at styrke skattevæsenets indsatsområder.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-19:
i sidste års finanslov også en aftale om, at vi ville omstrukturere SKAT, og deri ligger jo noget bredere end bare de enkelte emner
Men der er ingen tvivl om, at vores fokusområder først og fremmest har været der, hvor vi har haft de største problemer.
Vi har haft ejendomsvurderinger, som ikke har været underkendt siden 2011 af Rigsrevisionen.
De har ikke været gode nok.
Der er virkelig noget at samle op på der.
Vi har et inddrivelsessystem, som kører helt af sporet.
Der ligger en masse inddrivelse, som vi mangler at få samlet op på, og vi har udbytteskattesagen, der også er sprunget helt i luften.
Så vi har nogle meget store emner, og jeg synes, det er naturligt at prioritere dem først, fordi de er så dyre for os ikke at få løst.
Så det er selvfølgelig en førsteprioritet for os at få løst dem.
Samtidig har vi jo også sagt, at vi som en del af finansloven skulle omstrukturere SKAT, og deri ligger jo også en lidt bredere tilgang til det end kun de emner.
Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Vi ønsker, at regeringen fremlægger en plan for, hvordan man kan ansætte 1.000 ekstra medarbejdere i Indsats, og vi mener, det er et absolut minimum.
Vi vil selvfølgelig stemme for B 99, fordi det handler om, at der skal indkaldes til forhandlinger om emnet, og det er nogle forhandlinger, vi er meget interesseret i at deltage i.
Det, som jeg vil spørge om, er det beslutningsforslag, som handler om annullering af planlagte besparelser.
I svaret på spørgsmål nr. 232, som jeg har stillet til skatteministeren, får man jo nogle tal tilbage, og af de tal kan man se, at bevillingen til SKAT vil blive reduceret, sådan at den er lidt over 600 mio. kr. mindre i 2020, end den er i 2017, og den samlede besparelse fra 2017 til 2020 er 1,3 mia. kr.
Og så er mit spørgsmål: Er det ikke lidt mærkeligt at have en diskussion om at ville tilføre SKAT flere ressourcer, hvis man ikke samtidig er villig til at sætte en prop i de allerede planlagte besparelser, som der desværre er for SKAT?