runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-01-23:
Jeg har et spørgsmål, der går i en lidt anden retning, end hvad de forrige talere har været inde på.
Nu har jeg været udlændinge-, integrations- og indfødsretsordfører i en måned nu, og jeg har allerede set en del forslag fra Dansk Folkeparti.
Jeg synes jo, at det er meget fint, at der er et parti, der vil fremsætte rigtig mange beslutningsforslag om et emne, der optager dem rigtig meget.
Det, jeg bare ikke har forstået, er, at i alle de forslag, vi har haft, har der aldrig været finansiering til.
Da vi havde forslaget om at udtræde af Schengensamarbejdet, var der ikke angivet finansiering eller angivet noget om de konsekvenser, det ville have for det danske hospitalsvæsen osv.
Det ville påvirke rigtig mange mennesker.
Ordføreren er også inde, at det her kan blive et rigtig dyrt forslag; det var i et svar til hr. Søren Søndergaard, hvis jeg husker rigtigt.
Og sådan har det også været med et par andre forslag, der har været på det her område.
Når jeg så ser nogle af de andre forslag, ordføreren har været med til at fremsætte, f.eks. et forslag om at fremme solceller på offentlige tage, så er der et afsnit om finansiering.
Hvorfor er der aldrig det i de her sager, som også bør have et afsnit om finansiering?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad hr. Søren Søndergaard siger, nemlig at låsen, vi har taget med i dag, jo er et illustrativt, billedligt eksempel på, at Kærshovedgård skal omdannes til et fængsel, hvor man som udvisningsdømt kriminel sidder inde, indtil man forlader landet.
Og så er det rigtigt, at der på Kærshovedgård også sidder mennesker, som ikke er dømt for kriminalitet, men som i stedet opholder sig illegalt i Danmark, hvilket jeg også mener er en form for kriminalitet.
Man kunne sagtens lave to centre, hvor de så sidder adskilt fra dem, der er dømt for de grove personfarlige forbrydelser.
Men det afgørende er, at opholder man sig i Danmark uden et lovligt opholdsgrundlag, skal man, hvis det står til Dansk Folkeparti, sidde bag lås og slå, indtil man forlader landet.
Jeg er helt og aldeles overbevist om, at det her forslag er mere end selvfinansierende.
Hvad koster det ikke i politiudgifter, udgifter til efterretningstjeneste, udgifter til vagtfirma, og jeg ved ikke hvad, at vi har udvisningsdømte kriminelle rendende rundt i Danmark i stedet for at sætte dem bag lås og slå!
Så jeg er sådan set meget tryg ved, at det her forslag vil være en økonomisk gevinst for Danmark.
Men det er selvfølgelig ikke det afgørende.
Det afgørende her er, at det ville være en sikkerhedsmæssig og tryghedsmæssig gevinst, ikke bare for borgerne i Bording og i Ikast-Brande Kommune, men for hele Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-23:
Der er en række initiativer, som udspringer af Lokaltryghed og de midler, som er afsat dér.
Som jeg husker opstillingen, er der et enkelt forslag, vi har afvist, der handler om, at man ville have en bus, der kørte fra Kærshovedgård, og nu kan jeg ikke huske, om det var til Silkeborg Station, eller hvor det var henne.
Så er der det andet spor, der handler om, hvordan vi sikrer, at det er sværere f.eks. at melde sig på Kærshovedgård og så måske kravle under hegnet, eller hvad folk gør, og så have en halv tilværelse i eksempelvis Aarhus, altså hvordan vi kan stramme de meldepligter, der er, sådan at det bliver en sværere logistik.
I forvejen er der nogle, der er underlagt ret skrappe forpligtigelser, og som vil have svært ved eksempelvis at tage til København inden for det tidsrum, der er mellem de indtjekninger, der er.
Men det, vi kigger på, er, om vi kan skubbe yderligere til det, sådan at det bliver endnu sværere for dem at komme udenfor.
Søren Søndergaard (EL), 2025-01-23:
Først vil jeg sige, at jeg måske nok tror, at De Radikale og Alternativet gentagne gange har haft mulighed for at give udtryk for deres holdning.
Det sker jo nogle gange, at ting trækker ud, og at folk kan have problemer med at nå andre sager, især i mindre partier, men det afhænger selvfølgelig af prioriteringen – det er jeg godt klar over – og der er prioriteringerne partierne imellem jo forskellige.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg henvise til udlændinge- og integrationsministerens svar fra den 31. januar 2017, hvor det jo klart fremgår, at pålæg er muligt i henhold til internationale konventioner, hvis en udvist flygtning, og jeg citerer: gentagne gange har overtrådt sin opholdspligt og er blevet straffet herfor.
Derudover eksisterer der så muligheden for at lave frivillige ordninger.
Dengang var der faktisk en række, der stillede sig frem og sagde: Vi vil godt lave en frivillig ordning, hvor vi tager en fodlænke på.
Og de vil jo så ikke udgøre en trussel eller opfattes som truende af beboerne i lokalområdet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
Okay, men det er jo så den melde- og opholdspligt, som Enhedslisten vil gøre op med ved at fjerne Kærshovedgård, og så vil man i stedet gøre det til en frivillig ordning, så kriminelle udviste terrorister, bandekriminelle og voldtægtsforbrydere selv skal komme og sige: Jeg vil faktisk gerne have en fodlænke på.
Altså, jeg ved ikke, hvad det er for en verden, Enhedslisten lever i, men jeg forestiller mig ikke, at kriminelle udvisningsdømte voldtægtsforbrydere, bandekriminelle og terrorister selv henvender sig til udlændinge- og integrationsministeren med et ønske om at få en fodlænke på.
Men det forestiller Enhedslisten sig måske.
Søren Søndergaard (EL), 2025-01-23:
Jeg prøver lige at gentage det: som gentagne gange har overtrådt sin opholdspligt og er blevet straffet herfor.
Det er ikke noget frivilligt.
Det pålæg er muligt.
Det kan man tvinge dem til ifølge det svar fra udlændinge- og integrationsministeren fra den 31. januar 2017.
Så vi synes da absolut, at folk skal tvinges til det, og vi synes, vi skal kigge på lovgivningen og se, om kan lave en lovgivning om, at man retsligt kan dømme folk til at have fodlænke på, mens de venter på udvisning.
Er det så i strid med konventionen?
Det kan vi jo afvente og se.
Vi har aldrig nogen sinde i Enhedslisten sat os imod at lave lovgivning, hvor der kan være en diskussion om, hvorvidt det passer konventionsmæssigt.
Anders Kronborg (S), 2025-01-23:
Ordføreren slutter sin tale af med sådan meget bombastisk at sige »vi glemmer ikke«.
Man glemmer ikke de partier, som, som jeg næsten forstod det, ikke støtter Dansk Folkepartis forslag, som jo strider mod konventionerne.
Jeg kan konstatere efter den her lange og gode debat i dag, at hverken Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance eller Danmarksdemokraterne støtter Dansk Folkepartis forslag.
Det er i parentes bemærket
i øvrigt Danmarksdemokraterne, der har arkitekten i forhold til Inger Støjbergs udrejsecenter i Jylland.
Hvilke konsekvenser vil det have for det blå samarbejde, som vi kan forstå bliver profileret i øjeblikket?
For er det bare tomme ord, eller får det en konsekvens for alle de der holdfotoer, der nu er, og for, at nu står man stærkt i de fire blå partier, at det er en stærk opposition osv.?
Hvordan skal det her »glemmer ikke« forstås i den kontekst og i forhold til det samarbejde?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
Tak til hr. Anders Kronborg for at illustrere og fortælle, at Dansk Folkeparti er, ligesom vi altid har været det siden vores stiftelse i 1995, en enmandshær i dansk politik.
Det er david mod goliat.
Dansk Folkeparti er drengen i »Kejserens nye klæder«, der fortæller sandheden og trækker dansk politik skridt for skridt i en mere fornuftig retning.
Det kommer vi til at fortsætte med at være, også under en kommende, potentiel borgerlig regering.
Vi kommer altid til at kæmpe for den fornuftige retning i dansk politik.
Det har tidligere været sværere, og det er stadig svært, men vi kommer til at fortsætte den fornuftige kamp for den rigtige retning, og vi mener, at den rigtige retning i den her situation er en lås på Kærshovedgård.
Anders Kronborg (S), 2025-01-23:
Men ét er jo at kæmpe, vi kæmper jo alle sammen for vores politik, noget andet er meget bombastisk at stå på talerstolen og ligesom love, at vi ikke glemmer.
Altså, det er jo noget, der er en konsekvens bag.
Så skal jeg forstå det sådan, at hr. Mikkel Bjørn efterfølgende skynder sig over at drikke kaffe med Danmarksdemokraternes ordfører og arkitekten bag Inger Støjbergs udrejsecenter i Jylland, efterfølgende skal over at drikke kaffe med den konservative ordfører og efterfølgende skal over at drikke kaffe med Liberal Alliances ordfører, som jo slet ikke er enig med Dansk Folkeparti?
Altså, har det, ordføreren siger på talerstolen her, slet ikke nogen konsekvenser for det blå sammenhold?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
Jeg har drukket mange kopper kaffe med Danmarksdemokraternes ordfører, lige så vel som jeg har drukket mange kopper kaffe og andre ting med den socialdemokratiske ordfører og også med ministeren.
Desværre er det ikke altid sådan i Folketinget, at de kopper kaffe fører noget fornuftig politik med sig, men det ændrer jo ikke ved, at Dansk Folkeparti kommer til at kæmpe videre.
Vi fremsætter beslutningsforslag her i Folketinget, vi forsøger at overbevise de andre partier, og vi forsøger at åbne danskernes øjne for, hvad det er, der foregår herinde bag Christiansborgs tykke mure, og det kommer vi til at fortsætte med, også i fremtiden.
Søren Søndergaard (EL), 2025-01-23:
Dansk Folkeparti er en enmandshær.
Det skal jeg ikke modsige.
Men demagogien kan jo trods alt også ligesom blive for tyk, når hr. Mikkel Bjørn tager en lille hængelås op af lommen og siger, at den nok skal være lidt større, samtidig med at hr. Mikkel Bjørn snakker om mordere og kriminelle og terrorister.
Har hr. Mikkel Bjørn været på Kærshovedgård?
Så ved hr. Mikkel Bjørn vel, at der skal bygges et nyt fængsel, hvis de folk skal holdes inde?
Ellers vil de jo bare flygte.
Der skal jo ansættes massivt med folk til at bevogte dem – skal der ikke det?
Og det er fint, hvis vi snakker om folk, der er begået kriminalitet, men for nogles vedkommende snakker vi altså om folk, hvis eneste forbrydelse er, at de ikke kan udsendes.
Det er det, der er helt uforståeligt, altså at man bruger den samme alen over for folk, der har begået kriminalitet, og folk, der ikke har.
Og så vil jeg bare sige, at hvis Kærshovedgård blev nedlagt, ville der ikke være nogen, der blev trafikdræbt af bilister, der kørte i narkopåvirket tilstand i Bording.
Mads Olsen (SF), 2025-01-23:
Nu, hvor ordføreren jo selv siger, at finansieringen kan være et argument for beslutningsforslaget, kan vi så forvente, at når vi i fremtiden skal ned i salen og debattere et forslag, som Dansk Folkeparti er kommet med – hvor vi forbereder os rigtig meget – at Dansk Folkeparti så bare kan give et bud på, hvad det koster at finansiere?
Altså, vi har jo haft andre beslutningsforslag, som har været meget dyre at finansiere, men hvor der ikke er givet noget bud på det.
Kunne ordføreren for forslagsstillerne gøre det i fremtiden?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
På Udrejsecenter Kærshovedgård bor nogle af de mest brutale forbrydere – voldtægtsforbrydere, terrorister, bandekriminelle.
Hvorfor?
Fordi et flertal af partier her i Folketinget har valgt at give dem lov; fordi vi har en lovgivning, der prioriterer udvisningsdømtes rettigheder højere end danskernes sikkerhed og tryghed.
Det er mennesker, der nægter at rejse hjem.
I stedet skaber de frygt, begår ny kriminalitet og udsætter almindelige danskere for fare.
Lad os se på konsekvenserne.
Lokalområdet omkring Kærshovedgård lever i konstant utryghed.
Naboerne tør ikke lade deres børn lege udenfor eller gå alene hjem fra skole, kvinder er utrygge på den lokale togstation, og hele 311 udvisningsdømte kriminelle er forsvundet sporløst fra centeret – mennesker, som ingen har kontrol over, mennesker, som måske stadig færdes frit iblandt os.
Er det rimeligt?
Er det ansvarligt?
Absolut ikke.
Dansk Folkeparti siger det klart: Nok er nok.
Konkret betyder det, at de udvisningsdømte ikke længere skal kunne færdes frit.
Hvis du nægter at rejse hjem, skal du opholde dig bag lås og slå på centeret, indtil du bliver sendt hjem.
Det handler ikke kun om Kærshovedgård; det handler om et princip, nemlig princippet om at stå på danskernes side og tage ansvar for danskernes sikkerhed og tryghed.
I dag kan Folketinget vælge at sætte en stopper for den utryghed.
Vi kan vælge at vise, at vi prioriterer danskernes frihed frem for kriminelles rettigheder.
Det er på tide at tage ansvar.
Tak, formand.
Jeg vil starte med at kvittere for, at ministeren åbent anerkender, at Dansk Folkeparti i den nuværende situation er det eneste parti, der er villig til at sætte danskernes tryghed og sikkerhed over hensynet til de her internationale konventioner eller i hvert fald de delelementer af konventionerne, som sætter begrænsninger for, at vi kan lukke de udvisningsdømte kriminelle inde.
Så bemærker jeg, at ministeren siger, at man ikke som regering kan vedtage lovgivning her i Folketinget, som der ikke er flertal for i Folketinget.
Det er jo en sjov formulering, for det er regeringen, der har flertallet, så hvis regeringen ville noget, kunne den jo gøre, hvad den ville.
Så vil jeg gerne slutte af med at kommentere det her med, at ministeren siger, at de her mennesker er færdige med at afsone deres dom, og derfor kan vi ikke låse dem inde.
Men hvis du er dømt til udvisning af Danmark, dømt til at forlade landet og nægter at forlade Danmark, ja, så har du jo ikke afsonet den del af din dom, som er udvisningen, og derfor er det vel helt rimeligt, at man sidder bag lås og slå, indtil man indvilliger i at afsone den del af dommen, som er udvisning, og nemlig forlade landet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-23:
Det, som angår flertallet i Folketinget, var jo det center, som blev foreslået på Sydlangeland.
Jeg mener, det var i 2021 i forsommeren, og der var jo et beslutningsforslag i Folketingssalen dengang, som jeg også tror Dansk Folkeparti stod bag, hvor man sagde, at man ikke ville have det dér.
Det er jo det vilkår.
Så går jeg ud fra, at partierne mener det samme i dag, som de mente dengang, at de ikke har skiftet holdning til den sag.
For positionen fra Dansk Folkeparti er, at man skal bryde konventionen, opsige dele af eller hele konventioner for at kunne lave en lås på Kærshovedgård, mens andre siger, at lås på Kærshovedgård må blive inden for konventionen, og det kan man ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
Når forslag handler om eksempelvis solceller på offentlige tage, kan det nogle gange være ret let at lave sådan en økonomisk beregning.
Skal du lave en stor forkromet økonomisk beregning, hvor du både fratrækker de ekstraudgifter, der er til efterretningstjenester, til politi, til vagtværn i Bording Kommune og så oven i det lægger de udgifter, der er forbundet med vagter i et lukket fængsel osv., så er det en beregning, som jeg tror kun ministeren kan lave, og hvor det nogle gange er sådan, at når man spørger ministeren, kan man ikke altid få svar på det, fordi det er beregninger, som er så, hvad skal man sige, kontrafaktiske, at de kan være svære at lave her og nu, før man står i situationen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-23:
Socialdemokratiet foreslog at flytte det center, og det var De Konservative imod.
Altså, når det konservative medlem fra Midtjylland kommer, er den ordfører meget imod Kærshovedgård, men dengang det skulle flyttes til Fyns Storkreds, var det den fynske konservative, der var meget imod.
Så nu må man jo afklare i De Konservative, hvad man mener.
Og det gælder også det med udrejsecenteret i udlandet, for jeg husker den forhandling, der var her i Folketingssalen, på den måde, at det konservative folketingsmedlem sagde: Det skal til Iran eller Afghanistan.
Og så blev ordføreren, fru Brigitte Klintskov Jerkel, spurgt af hr. Søren Søndergaard: Kan det nu virkelig passe – skal I ikke lige prøve at tænke jer om, for I har mulighed for at nå at trække jer?
Men der stod man fast og sagde, at sådan måtte være.
Det er sådan, jeg husker forhandlingen i Folketingssalen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-23:
Nu bliver jeg nødt til lige at irettesætte ministeren.
For det har vi altså ikke foreslået.
Det er mig, der er ordfører, og jeg har ikke på noget tidspunkt udpeget noget som helst land, i forhold til hvor Kærshovedgård skulle flyttes hen, for det er selvfølgelig ikke noget, vi som parti kan gå ud og forhandle.
Jeg har jo stillet § 20-spørgsmål til ministeren om det her med at flytte Kærshovedgård til udlandet, og hvor ministeren jo svarer, at det kan man muligvis godt inden for de der juridiske rammer.
Vi står jo gang på gang her i salen, hvor oppositionspartier kommer med forslag til en løsning, og der er ikke rigtig noget af det, man tager ned.
Man kommer bare hele tiden med noget om, at det var fru Inger Støjberg, der ligesom oprettede centeret, og bla bla.
Men I stemte jo selv for.
Socialdemokratiet har jo stemt for, så det er jo ikke en gangbar forklaring, i forhold til at vi ikke rigtig skal gøre noget i forhold til at flytte centeret.
Ministeren er jo i sin tale selv inde på det her med at sikre beboerne og de her tiltag, som Folketinget jo har været med til at beslutte er blevet iværksat i forhold til den her sikring.
Vi har også selv været på besøg sammen på Kærshovedgård og har også mødtes med beboere efterfølgende.
Det gjorde i hvert fald et stort indtryk på mig, hvor meget de var følelsesmæssigt påvirket af at bo op og ned af Kærshovedgård.
Vi kan jo blive ved med at lave alle mulige foranstaltninger i forhold til situationen omkring Kærshovedgård, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvad er regeringens løsning på Kærshovedgård?
Vi kan jo ikke blive ved og ved.
Der opstår jo den ene episode efter den anden.
Fra Konservatives side har vi jo foreslået at flytte Kærshovedgård til udlandet.
Det mener vi er en løsning på det her problem.
Hvad for en løsning har regeringen, så vi ligesom får fjernet hele den der utryghed, der er for de mennesker, der bor rundt omkring Kærshovedgård?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-23:
Jeg vil sige, at ordføreren og jeg selv jo har haft flere runder på det her, så det er jo ikke, fordi jeg sådan her i går aftes har gået og tænkt på, hvad Dansk Folkeparti mon nu mener, eller hvad de vil sige.
Det ved jeg sådan nogenlunde, men det, jeg egentlig har tænkt over, er: Hvad mener de andre partier, som løbende kommer efter regeringen for ikke at gøre nok for at skabe sikkerhed, og som vil have, at vi skal tage mange flere initiativer, som man, dengang man selv sad i regering, godt vidste ikke kunne lade sig gøre inden for konventionerne.
Gad vide, hvordan de egentlig stiller sig.
Det synes jeg også er det, der er interessant at finde ud af i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
Eller om vi kommer til at se Danmarksdemokraterne og andre partier, gå på talerstolen og sige, at de gerne vil sætte lås på Kærshovedgård, men at de ikke vil bryde kommissionerne.
For det kan jo, som ministeren selv siger, ikke lade sig gøre, og så bliver det lidt et hyklerisk teater fra Folketingets talerstol.
Så tak til ministeren for relevante bemærkninger, selv om jeg selvfølgelig er meget ærgerlig over, at regeringen ikke kan bakke op om det her helt rimelige og, synes jeg, fornuftige beslutningsforslag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-23:
Jeg har hørt, at Konservative gerne vil flytte udrejsecenteret.
Jeg husker det sådan, at det var Iran og Afghanistan, der var de to lande, man foreslog det skulle ligge i.
Og det synes jeg er et meget farverigt forslag.
Der er jo en grund til, at Det Konservative Folkeparti, dengang man sad på justitsministerposten, ikke selv flyttede udrejsecenteret til Iran eller Afghanistan; det er jo, fordi Konservative godt ved, at det kan man ikke gøre uden stort set at opsige alle konventioner, vi er med i, i hvert fald hvis det er Afghanistan, vi snakker om.
Så det betragter jeg som et forslag, man har stillet for at undgå at tage diskussionen om, hvorfor man selv var med til at oprette Kærshovedgård.
Hvis ordføreren så spørger om, hvad vi gør nu – og det synes jeg jo er et relevant spørgsmål – vil jeg sige, at for det første har vi sikret, at der er langt færre beboere i den her gruppe, som er på Kærshovedgård.
Det har aldrig været lavere, end det er nu.
For det andet lægger vi op til at flytte nogle af dem, som er allerfarligst.
For det tredje har vi for nylig flyttet en gruppe af enlige kvinder til Avnstrup på Sjælland.
Og nu ser vi på, om man kan udvide de meldeforpligtigelser, der er.
Jeg synes, vi tager en bred palet af tiltag for at sikre, at det bliver mere tåleligt for beboerne i lokalområdet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
Lad mig starte med at sige, at jeg synes, det er ærgerligt, at både Radikale og Alternativet ikke ville møde op i salen her i dag, men i stedet for beder forskellige ordførere om at hilse fra dem.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ind til hr. Søren Søndergaards eget forslag til en løsning, nemlig at vi i stedet skal give de her mennesker en permanent fodlænke på.
Er det ikke lige så meget i strid med de internationale konventioner som det, Dansk Folkeparti her foreslår, nemlig at vi sætter en lås på Udrejsecenter Kærshovedgård?
Hvis du giver mennesker, der er færdige med at afsone deres fængselsdom i hvert fald, en permanent fodlænke på, er det så ikke også i strid med de internationale konventioner?
Men måske jeg har misforstået noget.
Søren Søndergaard (EL), 2025-01-23:
Tak for det, formand.
Man skal have en helt særlig form for retfærdighedssans for at kunne gå ind for, at f.eks. en iransk asylansøger, som er flygtet fra det iranske mullahregime, og som på trods af et afslag på asyl i Danmark fortsat frygter for sit liv ved tanken om at vende tilbage til islamisterne, skal kunne interneres på ubestemt tid – 2 år, 4 år, 8 år.
Det støtter vi ikke.
Men at sige nej til det her forslag løser jo bare ikke problemet med den utvivlsomme utryghed, som udrejsecenteret har skabt i det omgivende lokalsamfund, også fordi der på udrejsecenteret befinder sig personer, som har begået alvorlig kriminalitet, og som lever under forhold, hvor de ikke rigtig føler, at de har ret meget at miste.
Så hvad gør vi for de utrygge borgere i lokalsamfundet?
På de spørgsmål er Enhedslistens bud på et svar: Nedlæg Kærshovedgård – det vil skabe tryghed for beboerne – og brug i stedet fodlænker til at holde styr på de mest problematiske af de udvisningsdømte.
Det er ikke noget nyt forslag.
Så langt tilbage som i januar 2017, og det er, skal jeg oplyse om, 8 år siden,
blev forslaget rejst af Enhedslistens daværende ordfører fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Jeg citerer: »I stedet for at sidde på et såkaldt udrejsecenter og vente på at blive sendt ud af landet, så bør det i stedet være muligt for udviste asylansøgere at gå rundt med en elektronisk fodlænke på.
Det mener i hvert fald Enhedslisten ...«.
Det fortalte også TV MIDTVEST og lokale aviser i området om, og fru Johanne Schmidt-Nielsen uddybede: »Hvis det bærende argument for at samle de udviste udlændinge på Kærshovedgård er, at de dermed er nemme at finde, hvis der pludselig skulle opstå en mulighed for at sende dem hjem, så opfylder fodlænken samme behov.«
Det argument gælder også i dag.
Dertil kommer så, at hvis udviste, som har begået kriminalitet, af retten pådømmes at bære fodlænke, indtil de kan udsendes, så vil det også være betydelig nemmere at opklare og pådømme eventuel ny kriminalitet, som de måtte begå.
Samtidig vil en nedlæggelse af Kærshovedgård også gøre det muligt for de udvisningstruede at leve i en mere normal hverdag, hvor de ikke udgør så stor en belastning for samfundet som helhed og i særdeleshed ikke for lokalsamfund.
Det vil vel at mærke ske, uden at den udvisningsiver, som det store flertal i Folketinget har, bliver svækket.
Så skal jeg hilse fra De Radikale og sige, at de heller ikke kan bakke op om Dansk Folkepartis forslag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-23:
Vi vil gerne løse de problemer, der er omkring Kærshovedgård, og det er sådan set det vigtigste for os.
For os er det vigtigt, at vi løser problemerne.
Derudover bliver jeg bare nødt til at sige, at Socialdemokratiet er en del af den nuværende regering.
Det er jeres ansvar at sikre, at der er ordentlighed på og omkring Kærshovedgård, og at beboerne, der bor omkring dér, også kan færdes i tryghed.