runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Jeg har hæftet mig ved, at den regering, vi har nu, tidligere er blevet sammenlignet med en buffet, hvor der så er nogle blå retter og nogle røde retter, og så kan man ligesom tage for sig af det, man godt kan lide.
Så jeg vil hellere sammenligne den regeringskonstellation, vi har nu, med en 12-rettersmenu med vinmenu, hvor vi ikke har haft fuld indflydelse på hver enkelte ret, som der bliver serveret, men overordnet set kommer det til samlet set at være en god smagsoplevelse. Havde vi haft 90 mandater, havde vi haft fuld indflydelse på menuen, havde det måske ikke været den her ret, der stod først for.
Men jeg kan jo sige, at vi har fået en del andre retter indført: lønløft, ældrecheck og grøn trepart for at nævne tre andre arter.
Og den her ret skyller vi så ned med en omgang permanentgørelse af fradraget for forskning og udvikling.
Vi har en finansiering af det her, hvor store dele af det bliver taget fra erhvervslivet selv gennem sanering af erhvervsstøtteordninger, så derigennem vil jeg sige, at det er et sundt kompromis, der bliver indgået.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Nu synes jeg, billedet med vinmenuen egentlig var meget velvalgt.
Det her er jo det, Nick Hækkerup i gamle dage havde kaldt en rødvinsreform.
Det er jo præcis til de rigeste danskere, man nu giver en skattelettelse.
Med Nick Hækkerups egne ord, er det her noget af det, der ville have været en rødvinsreform.
Er det det her, regeringen vil prioritere: endnu flere skattelettelser til dem, der har mest?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Når det bliver nævnt, at det her tiltag i sig selv vil være ulighedsskabende, er det jo rigtigt, og det siger jeg også i min ordførertale.
Jeg må dog stadig holde fast i, at hvis vi ser på den ulighedsskabende effekt af den her afgiftsnedsættelse – ja, vi kan endda lægge den sammen med den ulighedsskabende effekt, der har været af de personskattenedsættelser, som vi i regeringen har lavet – når det jo stadig væk ikke op på samme niveau som sidst, SF var i regering, hvor de havde skatteministerposten.
Den ulighedsskabende skattereform, som SF selv var med til at lave, var jo dobbelt så ulighedsskabende som den her isoleret set.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Det var jo en dejlig tale om, at det her lovforslag skulle betyde skattelettelser til helt almindelige danskere.
Det var også svaret på spørgsmålet fra Danmarksdemokraterne, at det her jo giver skattelettelser til håndværksmestre osv.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvem der får mest ud af den her skattelettelse, som regeringen laver her.
Er det håndværksmestrene, eller er det f.eks. LEGO-arvingerne?
Er det Mærskfamilien?
Hvem får mest ud af det her lovforslag?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Jeg siger tak for spørgsmålet og må lige sige, at jeg tror, at ordføreren har hørt forkert, for det synes jeg ikke er den udlægning, jeg gav i min ordførertale.
Til det helt konkrete spørgsmål om den enkelte håndværksmester versus arvingen til et kæmpe, kæmpe stort firma, altså et af de største firmaer, som vi har herhjemme, vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er særlig svært at regne ud, hvem der får mest ud af det.
Og jeg vil da også ærligt sige, at det jo da vil være arvingen til f.eks. LEGO.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Men det synes vi jo i Enhedslisten i lighed med SF er en underlig prioritering fra regeringens side.
Man skal jo bare lave dem på en måde, hvor det giver mening, f.eks. ved at lave en bred skattelettelse i bunden.
Derfor har vi jo svært ved at forstå, at Socialdemokratiet nærmest stiller sig i spidsen for det her.
Er det det, vælgerne kan forvente for fremtiden fra Socialdemokratiet?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Jeg kan forstå, at ordføreren for Enhedslisten efterspørger brede skattelettelser.
Der må jeg sige, at det har vi allerede leveret på.
Hver gang vi sænker personskatten med 10 kr., vil 8 af dem gå til den brede gruppe af lønmodtagere, og en del af dem vil også blive fokuseret på f.eks. enlige forsørgere.
Det giver en enlig forsørger, som arbejder som pædagog, ca. 650 kr. mere om måneden.
Det vil jeg sige at vi allerede har leveret på.
Jeg kan forstå, at der bliver efterspurgt de her skattelettelser, men dem gik vi til valg på, og dem har vi leveret.
Karsten Filsø (SF), 2025-02-05:
Jeg vil lige indlede med at beklage, at jeg ikke hørte hele ordførerens tale, og at det kan være, at der allerede er blevet givet et svar på det.
Statsministeren siger i sin nytårstale, at det er svære tider med hårde prioriteringer, hvor der skal bruges penge på forsvar, mink, grøn trepart, pensioner og meget andet.
Mener Socialdemokratiet, at det er en god prioritering at sænke skatten for virksomhedsarvinger, sådan som vi også lige hørte Enhedslistens ordfører sige det tidligere, hvor det er de allerrigeste, der bliver begunstiget af det her, og også i en tid, hvor vi ser, at regeringen nu laver en modregning af ældrechecken for 6.000 pensionister, hvis partner er på fleksjob eller efterløn?
Det vil jeg gerne have en kommentar på.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Det er jo rigtigt, at jo større virksomheder, der er tale om, jo større vil den skattemæssige fordel også være.
Men det ændrer jo bare ikke på, at det, hvis man tager ni ud af ti af de små og mellemstore virksomheder i det her land, så vil være familieejede virksomheder.
Hvis man spørger folk i Danmark, om de er beskæftiget i en familieejet virksomhed, så vil der være dobbelt så mange, som siger ja, når du spørger ude i landdistrikterne, som hvis du spørger inden for de store byer.
Så det her er jo noget, der er allestedsnærværende i vores lokalsamfund, det skaber beskæftigelse for folk, og det perspektiv mener jeg sådan set det er vigtigt at vi har.
Vi er i en usikker verden, hvor der skal laves hårde prioriteringer, og jeg kan konstatere, at der har været en del debat om det i pressen osv. i dag.
Jeg må jo bare stå fast på, at vi lige nu ikke kender den samlede regning for det, der kommer i fremtiden, og at vi derfor også bliver nødt til at tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Når vi ikke ved, med præcis hvor meget vi skal styrke vores forsvar, og når vi ikke kender nogen af de udgifter, som lurer i fremtiden, så er det også for tidligt at diskutere, hvordan den skal betales.
Karsten Filsø (SF), 2025-02-05:
Jeg anerkender selvfølgelig, at der er stor usikkerhed, men der kan man jo vælge to veje.
Man kan jo tage forsigtighedsprincippet og så lade være med at bruge pengene på forhånd til dem, der i forvejen har mange penge, eller man kan tage og spare lidt på pengene, sådan at der er mere at bruge af.
Jeg kan se, at der har været en forskellig kurs fra Socialdemokratiets side igennem de senere år.
Kan ordføreren fortælle lidt om, hvordan linjen bliver fremadrettet?
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Bla bla bla – det ændrer jo altså ikke ved, at det er Socialdemokraterne, der hævede skatten fra 5 pct. til 15 pct. og lagde en milliardregning hos de danske virksomheder.
Må jeg minde om, at de her virksomheder, som der er over 60.000 af i Danmark, jo ikke er LEGO og Danfoss alle sammen.
Jeg havde næsten håbet, de havde været det, for så havde vi godt nok mangel på arbejdskraft i Danmark i en større grad, end vi har nu.
Men det er jo ganske almindelige håndværksmestre, produktionsvirksomheder, butiksdrivende og alle mulige andre som vognmænd og alle mulige andre erhverv, som nyder godt af det her.
Er det virkelig nogle, som Socialdemokraterne ikke har nogen som helst interesse i har nogle bedre vilkår her i Danmark, siden man valgte at lade den stige med halvanden milliard?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-02-05:
Tak for ordet, formand.
Jeg vikarierer i dag for vores klimaordfører, Henrik Frandsen, og jeg skal gøre det meget kort.
Lovforslaget, vi behandler i dag, bygger som bekendt på Europa-Parlamentets og Rådets forordning for miljøvenligt design for bæredygtige produkter, også kaldet ecodesignforordningen.
Det er et af de mest tekniske lovforslag af sin slags, men ikke desto mindre spiller denne forordning også en ret central rolle i vores fælles indsats for at reducere klimaaftrykket og fremme bæredygtige produkter i EU.
Med dette forslag vil principperne for miljøbæredygtige design blive udvidet, så de dækker næsten alle fysiske produkter og ikke kun en bestemt kategori.
Derudover vil der blive indført stærke retningslinjer, der gør, at det er muligt at vurdere produktets miljøpåvirkning i alle faserne af dets livscyklus, altså lige fra produktionen til bortskaffelsen.
Det handler med andre ord om at sikre, at produkterne er designet med tanke på bæredygtighed og miljøhensyn gennem hele deres eksistens.
Som samfund har vi et ansvar for at sikre, at de produkter, vi bruger, både er klimavenlige og energieffektive.
Forslaget introducerer derfor nye redskaber, bl.a. et digitalt produktpas, der skal gøre det lettere at spore produktets miljøpåvirkning og fremme gennemsigtighed for forbrugerne.
Med dette initiativ bliver det altså lettere for forbrugerne at træffe mere oplyste bæredygtige valg, samtidig med at vi sikrer, at producenterne lever op til deres ansvar.
Derudover giver lovforslaget mulighed for at stille krav om grønnere offentlige udbud, sådan at vi sikrer, at det offentlige vælger bæredygtige løsninger.
Vi skal sikre, at vores indkøbsprocesser i det offentlige understøtter den grønne omstilling.
Til sidst vil jeg glæde mig over, at lovforslaget også har fokus på håndhævelse og kontrol, så vi kan sikre, at reglerne bliver overholdt, og at producenterne opfylder de krav, der stilles, og som jo er nødvendige for at skabe tillid til systemet og sikre en mere effektiv overvågning.
Dette lovforslag er altså endnu et skridt i retning af en mere bæredygtig fremtid, og det støtter Moderaterne selvfølgelig op om.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-02-05:
Tak, formand.
Med L 122 tager man hul på at udvide ecodesignreglementet til en bred mængde af produktgrupper, hvilket er godt.
For ecodesignforordningen gør gavn, da den bl.a. er med til at eliminere nogle af de uhensigtsmæssigheder, vi har oplevet i flere brancher, nemlig at forskellige grønne krav til produkter i forskellige lande skaber et kludetæppe af regler.
Nu får vi ét sæt regler for grønne produkter på tværs, og det skaber både grønnere produkter og mere lige konkurrencevilkår for virksomhederne på tværs af landene, og det er helt generelt set rigtig godt.
Ecodesigntilgangen er et eksempel på EU-lovgivning, der er godt tænkt.
For den stiller de samme produktkrav på tværs af lande, og uanset om produktet er produceret i eller uden for EU, gælder de samme krav.
Så når vi fælles miljømål, forbrugerne kan føle sig trygge, og virksomhederne konkurrerer på lige vilkår.
Men for at de fælles krav kan fungere, skal der selvfølgelig også følges op på dem, og det starter vi jo nu med at gøre, ved at kontrolbestemmelserne fastsættes.
Det kræver selvfølgelig, at man gør det på en hensigtsmæssig måde, og det kræver også, at de andre EU-lande følger med, og at de ikke snyder på vægtskålen.
Endelig giver det jo god mening at samarbejde landene imellem.
For vi er fælles om at opleve, at mange produkter kommer ind over grænserne fra f.eks. Temu, og dem kan vi jo med fordel samarbejde om at få kontrolleret.
For de skal selvfølgelig leve op til de samme krav som de europæiske producenter.
Vi kan ikke have, at EU-lovgivningen bliver undermineret af import uden for EU, som ikke følger vores regler på nogen som helst måde.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Det er jo så et lovforslag, som foreslår en bemyndigelse til klima-, energi- og forsyningsministeren til at fastsætte sprogkrav til produktoplysninger.
Jeg troede egentlig, det var noget andet, vi havde en klima-, energi- og forsyningsminister til.
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis vi via udvalgsbehandlingen kunne få beskrevet, om det her er dansk minimumsimplementering eller vi via lovforslaget her kan komme op på et højere niveau.
Når jeg læser de kommentarer, der er om klimamæssige konsekvenser og de miljømæssige konsekvenser, synes jeg, det er lidt ærgerligt, at der ikke står noget mere positivt, og at det her lovforslag ikke ligesom sikrer, at vi kommer langt videre.
Det er jo derfor, jeg tænker: Er det her endnu en gang sådan, at vi minimumsimplementerer krav fra EU?
Kan vi gøre det bedre?
Jeg synes jo, det er væsentligt at gå efter, at man lettere kan spore skadelige stoffer, at man får nogle mere grønne offentlige udbud, og at der sådan set bliver grebet ind over for nogle varer.
Når man så ser, hvad der sker online, og alt det der skrammel, som folk køber på Temu, og at der åbenbart er for lidt kontrol omkring det, er det så ikke et emne, som burde fylde lidt mere i den her behandling?
Vi havde for nylig et møde med Forbrugerrådet Tænk, hvor vi drøftede forskellige problemstillinger, og hvor det stod meget klart, at med Temu var der noget – et salg og køb – som virkede, som om det var ude af kontrol.
Er det så ved det her lovforslag, vi kan gribe ind over for den slags onlinehandel, som kan medføre, at der kommer skadelige produkter ind, som børn f.eks. kommer i kontakt med
Der kan være giftige stoffer i, og det burde slet ikke være noget, som man kunne købe.
Så jeg synes, at der er nogle aspekter, vi i en udvalgsbehandling godt kunne bore os ned i.
Peter Kofod (DF), 2025-02-05:
Tak for det.
Det er jo uvant at se mig i den her situation, på det her ressortområde, men det skyldes, at hr. Nick Zimmermann er fraværende, og derfor må I nøjes med mig i dag.
Jeg skal ganske kort meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her forslag.
Vi føler ikke nogen pligt til at støtte endnu mere EU-regulering eller EU-regulering, der skal laves om, og derfor kommer vi til at stemme nej.
Det er meget sympatisk med nogle af de taler, der har været før min, og som bl.a. handler om at sætte en prop i i forhold til Temu, men vi ved det jo godt: Det her kommer ikke til at sætte nogen prop i i forhold til Temu eller noget som helst billigt kineserskrammel, der kommer ind over vores grænser.
Det her fører bare til vedtagelse af endnu mere lovgivning, som ikke får den ønskede effekt.
Så det er et nej herfra.
Tak, formand.
Samira Nawa (RV), 2025-02-05:
Mange tak.
Ecodesignforordningen sikrer jo det her fokus på bæredygtighed og bæredygtigt design i vores produkter, og når det kommer til bæredygtigt design og deraf følgende også bedre muligheder for at reparere, genbruge og genanvende, er vi i Radikale Venstre meget begejstrede, for vi skal væk fra den her brug og smid væk-kultur.
Vi skal over i meget mere genanvendelse og genbrug, og det kræver jo også, at produkterne er udformet på en måde, så det er en mulighed.
Det er sådan set også positivt, at det her kommer som EU-lovgivning, sådan at det ikke bare bliver virksomheder i en dansk kontekst, der skal følge lovgivningen, men at det netop bliver på EU-niveau.
Men vi skal jo selvfølgelig også være bevidste om, at det med den her lovgivning jo først vil få virkning for de konkrete produktkategorier, i takt med at Europa-Kommissionen vedtager forskellige forordninger.
Det er, fordi det kommer senere hen.
Men dermed er det jo også sagt, at EU-lovgivning er noget langsommeligt, så det, at vi vedtager det her lovforslag, gør jo ikke en gigantisk forskel.
Så fra Radikale Venstres side ser vi da gerne, at Danmark fortsat kan gå foran og måske også lovgive om nogle af de her ting, før de forskellige forordninger bliver vedtaget af Europa-Kommissionen.
Tak – nå ja, jeg glemte at sige, at vi støtter lovforslaget.
Tak, formand.
Lars Aagaard (M), 2025-02-05:
Tak, og tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Som flere har nævnt, er formålet at sikre de nødvendige supplerende regler til EU's ecodesignforordning, primært med henblik på at kunne udøve kontrol og håndhævelse af de forpligtigelser, som vil følge af forordningen.
Ecodesignforordningen trådte i kraft den 18. juli 2024 og er et centralt element i EU's Green Deal.
Formålet er at forbedre produkters miljømæssige bæredygtighed og sikre miljømæssigt bæredygtige produkters frie bevægelighed på det indre marked.
Jeg vil også kvittere for fru Samira Nawas tale og sige, at det her jo selvfølgelig er et af de steder, EU virkelig kan gøre noget godt for os alle sammen, nemlig regulere på produktniveau for produkter, der flyder frit.
Det betyder, at de produkter designes og produceres med henblik på et mindre aftryk på klima, energi og miljø samt på at øge genanvendelsen, og det er helt korrekt, som fru Samira Nawa også pegede på, at når vi ikke overdriver effekterne i selve det her lovforslag, skyldes det jo, at effekterne knytter sig til de delegerede retsakter, som skal vedtages efterfølgende, og som så vil levere de resultater på produktniveau.
Det tager jo ikke noget væk fra, at det er godt at kunne få implementeret lovgivning, der sikrer, at vi kan håndhæve, føre kontrol osv., som vi skal jævnfør forordningen.
Forordningen erstatter og videreføre principperne i ecodesigndirektivet, men omfatter næsten alle slags varer, der markedsføres i EU.
Desuden introduceres nye virkemidler med indførelse af bl.a. et digitalt produktpas og et forbud mod destruktion af visse usolgte forbrugerprodukter.
Forordningen er rammelovgivning.
Forordningen har direkte virkning i Danmark, og dermed er der også svaret på spørgsmålet om overimplementering.
Visse dele kræver dog supplerende nationale bestemmelser, hvorfor regeringen har fremsat dette lovforslag.
Lovforslaget indeholder forskellige hovedelementer, hvoraf jeg vil fremhæve det følgende.
Med lovforslaget foreslås det primært at indføre bestemmelser vedrørende kontrol og håndhævelse af kravene til produkter.
Reglerne vil supplere markedsovervågningsforordningen.
Herudover indeholder lovforslaget bl.a. regler om sprogkrav til produktoplysninger.
Og jeg tror, jeg vil stoppe der af hensyn til tiden.
Jeg vil takke for interessen for forslaget, og jeg ser frem til drøftelsen og videre behandling i udvalget.
Marianne Bigum (SF), 2025-02-05:
Jeg vil også prøve at gøre det hurtigt.
Ministeren sluttede med at sige noget omkring det her med sprogbrug.
I nogle af høringssvarene fra Forbrugerrådet Tænk bliver det netop problematiseret, at der i ecodesignforordningen bliver snakket om miljøvenligt design og bæredygtige produkter, som er nogle af de her ord, som faktisk kan give virksomheder en greenwashingsag på nakken, altså hvis man har samme sprogbrug.
Så de opfordrer til, at ministeren i den videre behandling bruger nogle andre ord til det.
Jeg glemte at nævne det før som et obspunkt, og jeg vil bare høre, om det er noget, ministeren har overvejet?
Så siger ministeren jo også rigtigt nok, at det her lovforslag er en del af den europæiske Green Deal.
Sådan som jeg forstår det, så – igen har vi jo ikke helt se det endnu – kan man gå ind og markere nogle produkter, i forhold til hvad de har af green claims i hvert fald, sådan at forbrugerne kan vælge.
Men ser ministeren for sig, at vi også i Danmark supplerer med noget lovgivning, f.eks. en cirkulær økonomi-handlingsplan eller en pakke af en art, som også på andre måder går ind og stimulere til, at forbrugerne så vælger grønnere?
Det kunne f.eks. være ved brug af afgifter eller andet.
Det kunne også være grønne offentlige indkøb.
Lars Aagaard (M), 2025-02-05:
Og det synes jeg sådan set er meget fornuftigt, og det har jeg ikke nogen forestillinger om at jeg skulle lave om på.
Tænk sig, hvad man da kunne slæbe andre partier i retten for at sige af usandheder.
Så det ser jeg ikke for mig, altså at man skal lave en parallelitet imellem det, som handler om, når virksomheder anpriser produkter, og det, der må siges i den politiske debat.
Ikke desto mindre er det altid godt at prøve at være præcis med sit sprog, og hvis der er noget, hvor man åbenlyst udtrykker sig forkert, så er jeg selvfølgelig fuldstændig lydhør over for det, men jeg vil bare advare imod at lave en parallel, der gør, at vi lægger bånd på den politiske debat ud fra en parallelitet om, hvad man må, når man anpriser produkter.
Dertil er mit frisind for stort, og der er mange partier, der vil få svære problemer, hvis det gjaldt.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige, at det her lovforslag handler om at implementere en forordning, og det sikrer, at vi kan håndhæve den, og at vi kan kontrollere den.
Det brede spørgsmål om, om der så skal ske noget yderligere, vil jeg ikke gå ind i.
Jeg vil dog sige, at regeringen generelt ikke er tilhænger af at øge skatterne, så det ser jeg ikke lige for mig som et oplagt sted at tage fat.
Marianne Bigum (SF), 2025-02-05:
Det var derfor, at den skulle bringes op.
Det er ærgerligt, at ministeren ikke ser økonomiske virkemidler som middel til også at sikre, at folk får valgt grønne produkter.
Ministeren nåede ikke lige at kommentere på grønne offentlige indkøb som et økonomisk virkemiddel, men det kan ministeren jo måske nå nu.
Lars Aagaard (M), 2025-02-05:
Jeg glæder mig over, at vi med det her lovforslag får mulighed for at sætte minimumskriterier til grønne indkøb, og det skal vi selvfølgelig følge, altså hvordan det bliver brugt både i staten og i kommunerne.
Det skal vi selvfølgelig følge op på, for reglerne er jo lavet for at muliggøre det, og jeg vil hilse det velkommen, hvis de bliver brugt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Tak, hr. formand, og også tak til ordføreren for ordførertalen.
Grunden til, at jeg vil spørge ordføreren om noget, er egentlig, at ordføreren i sin tale lagde ud med at sige, at formålet med den her lovændring er at skabe trygge, forudsigelige rammer for det danske erhvervsliv.
Så er det bare, at man, når man måske er sådan lidt mere blå, end ordføreren er, godt kan undre sig over den fuldstændige zigzagkurs, som ordførerens eget parti, Socialdemokraterne, jo vitterlig har stået for.
Ordføreren vidste godt, at vi ville komme med spørgsmålene.
Ellers havde ordføreren nok ikke valgt at skrive det ind i sin egen tale.
Det er da lidt besynderligt, at man jo i 2017 her i Folketinget besluttede, at vi skulle sætte afgiften ned til 5 pct, og så kom der en ny regering i 2019 med den nuværende statsminister i spidsen, en ren socialdemokratisk regering, og vupti – i stedet for at den skulle falde til 5 pct. i 2020, steg den til 15 pct.
Nu er det så heldigvis noget, der går i den rigtige retning, og det skal ordføreren selvfølgelig også have kredit for.
Æres den, der æres bør.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Jeg kan da godt lægge ud med at sige, at jeg bestemt ikke finder det morsomt.
Jeg bider også mærke i, at der bliver brugt en formulering som zigzagkurs, og sandheden er jo i virkeligheden, at zigzagkursen har været på selve skattesatsen for de mange virksomheder, som skal se frem i tiden og på, at de står over for et generationsskifte.
Den kom fra et udgangspunkt, der hed 15 pct., inden der kom en borgerlig regering i midten af 2010'erne, som sænkede den til 5 pct.
Nu vender vi jo ikke tilbage, men lander et sted i midten.
Jeg synes ikke, det er optimalt, at den her afgift bliver til en kastebold, hvor vi, hver gang der er en blå regering, har en skattesats, der hedder 5 pct., og den så, hver gang vi har en rød regering, er 15 pct.
Så er det bedre, at vi får lavet nogle langsigtede løsninger.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Som det ofte er, når jeg diskuterer med hr. Peter Kofod, vil hr. Peter Kofod hellere tale om Enhedslistens politik end om DF's politik.
Men jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål, som egentlig var meget enkelt.
Stiger uligheden med det her lovforslag – ja eller nej?
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Ja, det er jeg klar til at diskutere hvordan vi kan håndtere, for jeg er fuldstændig enig.
Det skal ikke være sådan, at man bare kan flytte rundt og så sige, at man nu er et andet sted, eller at man nu kalder sig noget andet.
Det skal ikke bare være, fordi et medie har fundet nogle historier.
Der skal selvfølgelig være en bevisførelse, og jeg hører heller ikke ordføreren her sige andet.
Så skal vi have fat i kravetøjet på vedkommende, og vi skal efter mit forslag have fat i dem dobbelt så hårdt i sanktion, både hvad angår bøder, hvad frakendelse angår, og hvad fængselsstraf angår, i forhold til den sanktionsmulighed der er i dag.