runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-30:
Først vil jeg sige, at jeg da er glad for, at Folketingets medlemmer og hr. Mikkel Bjørn har lagt mærke til den debat, der har været, siden vi havde en forespørgselsdebat hernede, stillet af netop Dansk Folkeparti.
Det synes jeg jo er en stor gevinst ved sådan at kunne diskutere i Folketingssalen, at det engang imellem bliver opdaget uden for salen.
Så vil jeg sige, at det her med, om noget skal ske automatisk eller ikke automatisk, har der jo været mange diskussioner om på det udlændingepolitiske område hen over de sidste 10 års tid.
Der synes jeg, at det er et sundt princip, vi arbejder efter i Danmark, nemlig at vi siger: Man må ikke tage på ferie i sit hjemland, men selvfølgelig skal det vurderes individuelt fra person til person, hvordan og hvorfor de har overtrådt reglerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-30:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at vi i Dansk Folkeparti er en smule forundrede og også uafklarede, i forhold til hvor regeringen og måske i særdeleshed Socialdemokratiet egentlig placerer sig i den her debat om udlændinge, der misbruger systemet.
Altså, man påstår at være kommet til en række erkendelser.
Man nævner den første erkendelse, den anden erkendelse og den tredje erkendelse og manglen på integration og værdimæssig tilpasning osv. osv., og alligevel vil man ikke gøre det, som burde være åbenlyst for enhver dansker, der sidder derude og følger med, at man skulle gøre, nemlig at folk, der påstår at være flygtet, fordi de er forfulgte i deres hjemland, og så efterfølgende rejser på ferie i selv samme hjemland, selvfølgelig helt automatisk bør få frataget deres opholdstilladelse.
Man kan ikke påstå at være flygtet fra et land og så samtidig rejse på ferie til selv samme land kort tid efter.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-30:
Dette beslutningsforslag tager afsæt i et meget principielt spørgsmål, nemlig om personer, der har modtaget asyl i Danmark på grund af påstået forfølgelse i deres hjemland, fortsat skal have ret til beskyttelse, hvis de frivilligt rejser tilbage til det selv samme land.
Svaret er selvfølgelig enkelt, nemlig nej.
Men når en person, der har opnået status som flygtning, tager på ferie i det land, som man angiveligt er flygtet fra, så stiller det selvsagt alvorlige spørgsmål ved grundlaget for den persons flygtningestatus.
Forslaget her sikrer, at de, der misbruger denne gæstfrihed, ikke længere kan drage fordel af et system, der er designet til at beskytte de virkelige ofre for forfølgelse.
Hvis man kan rejse tilbage til sit hjemland på ferie, hvordan kan man så samtidig påstå, at man er i overhængende fare ved at være der?
Der er et ord for mennesker, der på den måde misbruger vores tillid og gæstfrihed, og det er svindlere og bedragere.
Vi kan og bør ikke på nogen som helst måde acceptere åbenlys asylsvindel og asylturisme.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2024-04-30:
Det håber jeg heller ikke at der er nogen besvarelser der måtte give anledning til tvivl om, altså i forhold til vores debat her i dag.
Vi er sådan set meget optaget af netop at sørge for, at pårørende også får den tilstrækkelige støtte, så man som pårørende ikke oplever at blive så belastet, at man i sidste ende risikerer selv at blive syg.
For det kan være en enorm både fysisk, men også psykisk belastning at være pårørende, og derfor er vi som sagt også meget optaget af at styrke indsatsen på tværs af sundheds-, social- og ældreområdet.
Der vil jeg påpege, at Sundhedsstyrelsen jo allerede har lavet anbefalinger for inddragelse af pårørende.
Så det eksisterer.
Det findes allerede i dag.
Og så vil jeg henvise til – f.eks. når vi snakker systematik – at i den aftale, vi indgik blandt et bredt udsnit af Folketingets partier omkring støtte til børn som pårørende, er en af de ting, vi har udmøntet penge til nu, at systematisere sundhedspersonalets arbejde med opsporing af børn som pårørende.
Men vi skal også sikre, at vi får opkvalificeret sundhedspersonalets arbejde i forhold til at håndtere det med børn som pårørende, herunder også, at vi får styrket relationsarbejdet.
Så der er taget en række initiativer, og listen kunne jo sådan set fortsætte med at blive meget længere, også længere, end jeg kan se formanden tillader at jeg her kan komme ind på.
Men anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen findes; de har efterhånden eksisteret i en længere årrække.
Undskyld, formand.
Jeg beklager.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Noget af det, som de mange foreninger under Pårørendeinitiativet jo sådan set gør gældende, er, at der mangler et systematisk arbejde omkring det her, bl.a. på sundhedsområdet, som jo er ministerens ressortområde.
Så hvordan sikrer vi at man bliver bedre til det derude?
Nogle er gode til det; andre er ikke så gode til at inddrage pårørende og sikre dem den nødvendige støtte.
Det er også derfor, at jeg spørger ind til de nationale kliniske retningslinjer.
Er det der, vi skal hen for at sikre, at der bliver en bedre systematik?
Hvad tænker sundhedsministeren om det?
Sophie Løhde (V), 2024-04-30:
Tak for det spørgsmål.
Jeg har bemærket, at visse dele af oppositionen gerne ser, at vi skal iværksætte en analyse af det at implementere ny lovgivning.
For regeringspartiernes vedkommende er det måske ikke sådan det isolerede fokus på analyse, som vi synes er det væsentligste lige nu.
Det væsentligste er, at vi sørger for at få det tænkt ind i den måde, vi også arbejder med politik på, uanset om det handler om vigtige forhandlinger om en ældrereform, eller om det for den sags skyld nu kommer til at handle om en sundhedsreform, som er noget af det, vi skal tage fat på, når Sundhedsstrukturkommissionen afrapporterer.
Det er væsentligt, at vi tænker pårørende ind, og her kunne man også have nævnt de igangværende drøftelser i regi af Sammen om handicap, og at vi tænker det at være pårørende ind på tværs af de forskellige områder.
Det er også en vigtig pointe, som den konservative ordfører var inde på, at vi også har blik for de ting, der går på tværs, og som nogle gange måske bliver overhalet af, at vi i dag giver nogle tilbud på en anden måde, end vi gjorde tidligere, og hvor der så er tilbud i lovgivningen, der ikke nødvendigvis er fulgt med.
Men en egentlig analyse synes jeg måske ikke er det mest offensive svar her på nuværende tidspunkt.
Jeg foretrækker sådan set, at vi vedbliver med at levere det, vi også har vist som regering, nemlig en lang række af konkrete resultater med henblik på at styrke pårørendeindsatsen på tværs af sundheds-, social- og ældreområdet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Tak til sundheds- og indenrigsministeren for opsamlingen, og generelt tak for den gode debat og for, at alle tre ministre stillede sig til rådighed hernede i salen i dag.
Nu kan jeg så forstå, at regeringen i hvert fald ikke lige er med på at undersøge og analysere sig frem til, om der kunne være nogle perspektiver i det her med at lave deciderede lovkrav om det her med inddragelse af pårørende og støtte til dem.
Men kunne ministeren så i dag tilkendegive nogle refleksioner over, om man måske kunne udarbejde og også implementere nogle nationale kliniske retningslinjer for både pårørendeinddragelse, men også den støtte, som pårørende bør have, når det er svært?
Sophie Løhde (V), 2024-04-30:
Tusind tak for det, formand.
Vi har aftalt, at jeg lige vil runde af på vegne af os tre ministre, der nu har deltaget i debatten her i dag.
Først og fremmest tak til ordførerne for en god debat og for ordførernes indlæg.
Det har været en debat, hvor vi også har oplevet helt nye sider af visse ordførere.
Hvem havde f.eks. forestillet sig, at den konservative ordfører ligefrem skulle savne en socialdemokratisk minister heroppe fra talerstolen.
Tak for debatten.
Jeg synes jo, det er tydeligt, at vi alle sammen anerkender den ekstremt vigtige rolle, som pårørende spiller, og at vi alle sammen også er optaget af at sikre, at pårørende får tilstrækkelig støtte.
For som vi også har været omkring her i dag, hvis vi f.eks. tager sundhedsområdet, er det at være pårørende til et menneske med alvorlig sygdom eller være pårørende til et menneske, som har et svært handicap, eller som udvikler demens, ikke noget, der bare rammer den enkelte, men også hele familien.
Som vores forskellige indlæg i dag fra os tre ministres side også viser, er der hen over det seneste knap halvandet år taget en lang række forskellige initiativer på tværs af ældreområdet, socialområdet og sundhedsområdet med fokus på at give en bedre støtte til pårørende – en støtte, som vi også har tænkt os at vedblive med at sætte fokus på, uanset om vi taler om social-, sundheds-, ældreområdet eller noget helt fjerde.
Også tak til de ordførere, der anerkender vores evne til rent faktisk godt at kunne tænke på tværs af de indsatser, som også vedrører det her område.
Jeg synes, vi har haft en rigtig god debat, og vi er også kommet omkring mange vigtige forskellige perspektiver, herunder pointen fra Liberal Alliances ordfører, som jeg også synes er vigtig at fremhæve, om, at vi jo ikke skal tale det at være pårørende ned som noget meget, meget negativt i sig selv.
Vi skal også anerkende værdien i det.
Det synes jeg også er en vigtig del af diskussionen og debatten, vi har haft her i dag.
Men en fællesmængde for os alle er i hvert fald, at vi er enige om, at pårørende spiller en meget afgørende og væsentlig rolle, og som tidligere nævnt er det et område, vi også fra regeringens side vil vedblive med at sætte fokus på.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-30:
Der var bl.a. noget helt konkret i forhold til indregistrering, altså det her med, at man simpelt hen fortæller, at pårørende skal byde ind med noget, så man ved, hvordan man hjælper de ældre bedst.
Det var i hvert fald et af de konkrete punkter.
Så det her er et punkt, der har været utrolig vigtigt for Dansk Folkeparti, også her, vil jeg så sige, men nu er det jo så en bred drøftelse.
Det var en lille ældreaftale.
Det var ikke den store reform, der var blevet lovet.
De fortjener bedre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-04-30:
Tak for det.
Som jeg også sagde i min egen ordførertale, peger Ældre Sagen jo på, at rigtig mange pårørende risikerer selv at blive syge af at skulle være på hele tiden og være til stede hele tiden.
De risikerer stress som følge af det.
Man kan måske godt forstå det med de kliniske retningslinjer, men vi bliver nødt til at forebygge, at de pårørende bliver så slidte, at de selv risikerer at blive syge eller selv går ned med stress og dermed jo risikerer at miste deres arbejde.
Det er jo virkelig en ond cirkel, vi kommer ind i.
Mener ministeren ikke, at der er brug for at gøre noget mere, når sådan en undersøgelse som den her viser, at det er så massivt, at 57 pct. af de voksne oplever, at det eksempelvis påvirker deres jobsituation?
Pernille Vermund (LA), 2024-04-30:
Men når jeg spørger, er det ikke, fordi jeg ikke anerkender, at det kan være et vigtigt område, eller at det er et vigtigt område.
Det er mere for at finde ud af, hvad det specifikt er, DF havde med til ældreforhandlingerne, som ikke er kommet med i aftalen.
For når man er meget kritisk over for en aftale, og det er jo helt fair, må man jo også kunne sige, hvad det var, der skulle have stået i den aftale, som man nu er kritisk over for, for at der ikke var kritik på det område.
Så kan ordføreren ikke folde ud på ældreområdet, hvad det var, der skulle have stået i den aftale omkring pårørende sådan mere specifikt?
Frederik Vad (S), 2024-04-30:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat beslutningsforslaget, som Socialdemokratiet ikke kan støtte.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at flygtningebegrebet er et begreb, som vi værner rimelig håndfast om.
Jeg har den ære ud over at være udlændinge- og integrationsordfører for mit parti også at være ordfører for ordblindhed, og der er noget af det, vi diskuterer meget på det område, at for at kunne give den rigtige hjælp til mange af dem, som kæmper med ordblindhed, er det vigtigt, at man værner om den ordblindetest, der vurderer, om folk er det, for hvis der bare går inflation i den, får de mennesker, der har brug for hjælp, ikke den nødvendige hjælp.
Sådan har jeg det også lidt med flygtningebegrebet.
Hvis man som samfund skal kunne tage hånd om de mennesker, som virkelig har brug for individuel beskyttelse, fordi de er individuelt forfulgt, skal vi værne om flygtningebegrebet.
Derfor forstår jeg godt Dansk Folkepartis intention med det her forslag, som handler om at sige, at mennesker, som rejser ud af Danmark til det land, hvor de har haft ophold før, eller til det land, som de hører til oprindeligt, bevæger sig ind i en gråzone i forhold til deres flygtningestatus.
Det gjorde vi sidste år.
Tilbage står, at man som flygtning ikke skal tage ferie i sit hjemland, men at det skal vurderes individuelt.
Det er sådan set også der, Socialdemokratiet står.
Vi ønsker at værne om flygtningebegrebet, men vi ønsker også at værne om den forvaltningstradition, vi har i Danmark, som handler om at sige, at menneskers sager skal vurderes individuelt, og derfor er vi ikke tilhængere af den her automatik, som Dansk Folkeparti lægger op til med beslutningsforslaget her.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-30:
Tak for det.
I lighed med min kommentar til ministeren og måske særlig nu, hvor det er hr. Frederik Vad, der er på talerstolen, og som netop har været ude i efterhånden samtlige medier at tale om alle de erkendelser, som Socialdemokratiet er kommet til i udlændingepolitikken, vil jeg sige, at det forekommer mig en kende uærligt at påstå, at man er kommet til alle de erkendelser, når man ikke drager konsekvensen af de erkendelser, man påstår at være kommet til.
Men fænomener er jo ikke individuelle.
Fænomener er fænomener, og for os i Dansk Folkeparti er det et meget principielt spørgsmål
: Rejser man på ferie til det land, man påstår at være flygtet fra, fordi man er forfulgt, så er man selvsagt ikke flygtning, og så har man ikke ret til beskyttelse i Danmark, for så mener man åbenbart, at man er tryg nok i det land, man kommer fra, til at kunne rejse på ferie der.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, hvor jeg er enig i stort set det hele; det må jeg sige.
En ting er det her med lovkrav eller ej, men når det kommer som et ønske fra Pårørendeinitiativet, altså fra så mange pårørendeforeninger, så synes jeg i hvert fald, at vi skylder dem at undersøge: Er der nogle perspektiver i det eller ej?
For jeg tror måske også, at ordføreren er enig i, at det, der sker i dag, ikke er godt nok.
Så hvordan kommer vi efter Socialdemokratiets opfattelse videre herfra?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-30:
Jeg tror så, at der i hvert fald er nogle, der skal have en større medalje end mig for at snakke udenom.
Men igen kan jeg bare sige: Vi støtter fuldt ud intentionen om, at man simpelt hen ikke skal have mulighed for at have status som flygtning, hvis man kan rejse på ferie i sit hjemland.
Så derfor ser vi frem til at arbejde videre med det her i udvalget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-30:
Jeg tror, at hr. Kristian Bøgsted fra Danmarksdemokraterne skal have en medalje for at snakke udenom, for det var overhovedet ikke et svar på mit spørgsmål.
Det, jeg spørger om, er meget, meget konkret.
Det er, om Danmarksdemokraterne kommer til at stemme for det her beslutningsforslag om at forbyde flygtninge at rejse på ferie til deres hjemland, eller om de ikke kommer til at stemme for.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-30:
Jeg synes da, at det er meget konkret, at vi er fuldstændig enige i intentionen om, at hvis du rejser hjem på ferie i dit hjemland, så har du ikke behov for at have status som flygtning.
Jeg synes da bare, at vi skal arbejde videre med at kigge på, hvordan vi får gjort det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-30:
Jeg skal bare lige høre noget.
Indimellem hører vi den her sætning om, at man støtter intentionen i et beslutningsforslag.
Jeg skal bare lige forstå, hvad Danmarksdemokraterne helt præcis mener med det.
Altså, betyder det, at man kommer til at stemme for beslutningsforslaget i Folketingssalen, når det bliver andenbehandlet, eller mener man bare, at det da lyder sympatisk, men at man desværre ikke kan støtte det?
Der er brug for lidt mere klar tale om, hvad man helt præcis mener i Danmarksdemokraterne om det, at flygtninge rejser på ferie til det land, de påstår at være flygtet fra.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-30:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget her foreslår forslagsstillerne, at regeringen skal fremsætte lovforslag, som tilsiger, at flygtningestatus for personer med asyl i Danmark automatisk skal fratages, hvis de rejser til det land, hvorfra de er flygtet.
I Danmarksdemokraterne var vi glade for at stemme for afskaffelsen af 10-årsreglen, således at flygtninges hjemrejse på ferie eller kortere rejse til deres hjemland får betydning for alle flygtninges opholdsgrundlag som flygtninge i Danmark.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at det jo ikke kan passe, at man kan bo i Danmark med alt, hvad der hører med af adgang til sociale ydelser, og at man, fordi man har haft asylstatus i 10 år, kan tilbringe sin sommerferie under sydlige himmelstrøg.
Hvis en flygtning finder det tilstrækkelig sikkert at rejse hjem på ferie, har vedkommende jo overhovedet ikke noget grundlag for at være i Danmark.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne fuldt ud intentionen med beslutningsforslaget.
Længere er den ikke.
Tak for ordet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-30:
For mig er det jo afgørende, at hvis man er flygtet fra et land, fordi man er i risiko og har brug for vores beskyttelse, er det jo bizart at rejse tilbage til det pågældende område, for så signalerer man jo, at man ikke har behov for vores beskyttelse.
Derfor har vi strammet reglerne, så det er muligt at sanktionere og det er betydelig hårdere, og den bedste sanktion er selvfølgelig at fratage folk deres opholdsgrundlag.
For i min optik er det sådan, at hvis man kan holde ferie i det land, man er flygtet fra, er det jo, fordi man ikke længere er i risiko for, at ens liv og førlighed er i fare, og derfor er det også muligt at fratage det opholdsgrundlag, og det synes jeg kun er rimeligt.
Jeg er helt enig i, er det da er besynderligt, hvis man er flygtet fra et land, at man så rejser på ferie og hygger sig, som om ingenting var hændt.
Når man har fået asyl, er det, fordi man er vurderet til at være individuelt forfulgt, og så skal man leve op til de krav, der gælder for at få asyl.
Det er klart, at hvis modsvaret og modtrækket fra pågældende er, at så hygger man sig i ens oprindelige hjemland, er det ikke rimeligt.
Det er også derfor, at det er muligt at fratage en opholdstilladelse og at fratage retten som flygtning, for det er ikke i orden.
Så kan vi have en stor uenighed om, hvorvidt der skal ske en individuel konkret vurdering.
Der er mange gode årsager til, at man gør det pr. automatik.
Men grundlæggende er det sådan, at rejser man tilbage til sit hjemland, som man er flygtet fra, er man i risiko for at miste sit opholdsgrundlag; det siger jo sig selv, for det er ikke i orden.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-30:
Tak for det.
Den her parole om, at det er sådan et generelt princip i dansk lovgivning, at der altid skal ske en individuel vurdering, passer jo ikke.
Altså, regeringen fører selv en politik, hvad den ofte forsøger at minde mig om, hvor man eksempelvis siger, at der altid skal ske udvisning, hvis det kan lade sig gøre inden for de internationale konventioner, og det kan det så i praksis meget sjældent.
Men ikke desto mindre er det et princip for regeringen, at noget altid skal ske i det omfang, det er muligt.
Det er sådan set det samme princip, Dansk Folkeparti forsøger at stadfæste med det her beslutningsforslag, nemlig det princip, at rejser man på ferie til det land, man hævder at være flygtet fra, så er man ikke flygtning.
Jeg har mange eksempler i min indbakke, der ikke er fra for 10-20 år siden, men altså handler om flygtninge, der er kommet hertil inden for den seneste årrække, og som sidder og koordinerer med hinanden i facebookgrupper, hvordan de kan rejse hjem til det land, de påstår at være flygtet fra.
Det er simpelt hen et misbrug af det danske flygtningesystem, og selvfølgelig bør det være sådan, at rejser man på ferie til det land, man påstår at være forfulgt i, så er man ikke forfulgt, og så skal man have ophævet sin flygtningestatus.
Frederik Vad (S), 2024-04-30:
Men det er jo ikke det, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er uenige om.
Det er en metodeuenighed, der er mellem Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-30:
Nu siger hr. Frederik Vad, at jeg bare kan tage med næste gang.
Udfordringen er, at Dansk Folkeparti ikke kan få taletid i samtlige danske medier ved at sige, at vand er vådt og himlen er blå.
Det ved jeg godt at hr. Frederik Vad kan, men det kan vi desværre ikke.
Når ordføreren siger, at mennesker, der rejser på ferie i det land, de er flygtet fra, bevæger sig ind i en gråzone, så må jeg bare sige, at jeg er fundamentalt uenig.
Man bevæger sig ind på et moralsk overdrev, som vi under ingen omstændigheder som Folketing, som folkets repræsentanter, bør acceptere.
Mennesker, der tager på ferie i det land, de påstår at være flygtet fra, er ikke flygtninge.
Frederik Vad (S), 2024-04-30:
Nu lyder det, som om det har været sådan en glad cirkusturné rundt i medielandskabet.
Hr. Mikkel Bjørn kan jo tage med næste gang, og så kan han få et indblik i, hvordan det har været.
Jeg vil sige til hr. Mikkel Bjørn, at Socialdemokratiet ikke vil have, at folk tager på ferie i deres hjemland, men vi vil også gerne værne om det princip, at menneskers sager skal vurderes individuelt.
På den måde kan man sige, at det måske er Socialdemokratiet i forhold til Dansk Folkeparti, der værner om nogle sådan rimelig fundamentale principper på det område.
Vi strammede lovgivningen sidste år.
Dansk Folkeparti stemte for.
Vi har nogle rimelig stramme regler på det område.
Man skal ikke feriere i sit hjemland.
Der er en individuel vurdering af folks asylstatus, hvis de gør det.
Det er egentlig et rimelig fint system, vi har.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-30:
Ordføreren siger, at det allerede i dag er noget, der i vidt omfang kan lade sig gøre inden for de nuværende rammer.
Jeg tror, det en sandhed med modifikationer.
Ifølge de seneste tal, jeg har kunnet finde frem for et enkelt år, havde Udlændingestyrelsen i tre tilfælde taget opholdstilladelsen fra flygtninge, der var taget på ferie i hjemlandet.
I alle tilfældene gik Flygtningenævnet ind efterfølgende og omgjorde den beslutning.
Det er bare det, vi i Dansk Folkeparti forsøger at stadfæste, altså at det helt generelt selvfølgelig skal være sådan, at påstår man at være flygtet fra et land, hvor man hævder at være personligt forfulgt, kan man selvfølgelig ikke tage på ferie og sidde og sippe piña colada på den lokale strand i selv samme land.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-30:
Tak for ordet, og tak til forespørgselsstillerne for at sætte fokus på pårørendes brug for støtte og inddragelse, når deres pårørende modtager ældrepleje, sociale indsatser eller sundhedsfaglig hjælp.
Som pårørende udøver nogle en stor hjælp for deres nære, men det medfører for nogle også et ekstra pres, som kan føre til sygdom og mistrivsel.
Vi skylder både de pårørende og dem, der modtager hjælp, at give dem den hjælp, de alle sammen har behov for.
Det er til gavn for den enkelte og for samfundet.
Derfor ser jeg positivt på de indsatser, som regeringen har iværksat for de pårørende.
Med SSA-aftalen for 2023-2026 har vi sikret en årlig bevilling på 20,8 mio. kr. til organisationen Bedre Psykiatri, der støtter pårørende til mennesker med psykiske lidelser.
Hertil kan de bl.a. udbyde undervisnings- og støtteforløb til pårørende.
På ældreområdet har vi med SSA-aftalen også tildelt midler til, at plejehjem kan etablere brugerbestyrelser.
Her kan bestyrelserne indgå i en dialog med pårørende og sikre, at beboernes ønsker opfyldes, en indsats, der skaber en inddragende ældrepleje til gavn for beboerne og de pårørende.
Jeg er ligeledes særlig glad for, at vi med den nye brede reform af ældreområdet sætter både de pårørende, civilsamfundet og de lokale fællesskaber i centrum.
Det er en ældrepolitik med tydelige moderate aftryk, som jeg er stolt af at regeringen løfter til gavn for både ældre og pårørende.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (LA), 2024-04-30:
Selv tak.