runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2020-06-09:
Den socialdemokratiske ordfører begynder at tale om at undgå forurening.
Nu er det ikke Øresunds spildevandssag, vi snakker om lige nu, så det tror jeg hører hjemme i en anden diskussion.
Vi har sagt klart og tydeligt, at vi meget gerne vil være med til at passe på naturen.
Jeg kan også bare henvise til den seneste regeringstid, hvor vi jo var klart foran i blå lejr med hensyn til at skabe mere urørt skov og den slags ting.
Så der tror jeg sådan set ikke der er noget at komme efter.
Her er hovedanken, at det burde være lige så naturligt, som når det offentlige eksproprierer til en vej eller andet, altså påfører lodsejeren et tab, at man så skal erstatte det.
Det er sådan set det klare og enkle.
Og jeg synes sådan set, at det er skidt, at regeringen blot henviser til, at man som lodsejer kan gå i gang med retssager og se, om man kan vinde.
Det synes vi altså ikke er måde at gøre det på.
Når staten og det offentlige påfører borgeren og lodsejeren et tab, skal der erstattes.
René Christensen (DF), 2020-06-09:
Det, der er mest sørgeligt, er jo det, som den socialdemokratiske ordfører sagde, nemlig at når der endelig kommer noget grønt, vil man ikke stemme for, men jeg vil sige, at når man endelig vil lave noget grønt, vil man ikke invitere de andre partier indenfor.
Der har ikke været inviteret et eneste borgerligt parti indenfor for at lave den grønne aftale, man kunne have lavet om § 3-områder.
Der er faktisk § 3-områder, som bør tages ud af drift.
Vi har også stillet et ændringsforslag, hvor vi bl.a. siger, at der er områder, der skal pilles ud.
Vi mener faktisk, at den her lovgivning kunne være ganske udmærket, men regeringen vælger at sige, at man til de grønne forslag har fået et så stærkt mandat, at man bare vil tromle resten af Folketinget, at man ikke engang vil tale med resten af Folketinget, når man skal lave naturpolitik.
Det er simpelt hen ikke i orden.
Det er ikke i orden, at man tager naturen som gidsel i det her.
Det, der kan komme til at ske – og det er sket før – er, at der nu kan sidde en rød regering og bruge sin magt til at gennemføre det, og så kan der komme en blå regering og bruge sin magt til at pille det ud igen, og hvor meget natur har vi så fået?
Intet.
Men hvis man nu lavede en bred aftale, hvis man nu ville tale med hinanden om, hvordan vi laver nogle grønne løsninger, kunne det faktisk godt være, at både landmænd og naturen kunne komme ud som vindere i sådan en sag.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi har en minister, et Socialdemokrati, en rød blok, som ikke vil lave naturpolitik med andre partier end sig selv.
Og hvorfor vil man ikke det?
Det er, fordi man vil have den her kamp.
Der skal være de gode og de onde, og den eneste, der taber, er naturen.
Jeg synes, det er sørgeligt, at vi skal stå her ved andenbehandlingen og tale om § 3-natur, som virkelig er noget natur, der skal beskyttes, og så skal det tilbage til udvalget.
Jeg håber virkelig, at ministeren tager det alvorligt og overvejer en gang til, om man ikke skulle lave en bred aftale, så de her naturområder også kunne være beskyttet i fremtiden.
Det er en sørgelig dag, men vi støtter selvfølgelig, at forslaget bliver taget tilbage.
Mette Gjerskov (S), 2020-06-09:
At man tager naturen som gidsel, kan jeg simpelt hen ikke forholde mig til.
Det kan kun være godt for naturen.
Jeg kan overhovedet ikke se, hvad Dansk Folkeparti mener med brede aftaler.
Det her er ikke noget, hvor der har været aftaler med lange forhandlinger.
Det her er noget, som vi gik til valg på at ville gennemføre.
Det har alle vidst, og siden vi fik det grønne flertal og det røde flertal sidste sommer, har Dansk Folkeparti også vidst, at det her var noget, vi ville gennemføre.
Ud med sprøjten, ud med gødningen, ud med ploven – vi beskytter naturen.
Hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig at vi skal komme videre i naturdiskussionerne, hvis de ikke engang kan være med på det her forslag?
Naturen har skullet være beskyttet i årtier, men er ikke blevet det – nu gør vi det.
René Christensen (DF), 2020-06-09:
Sikke noget vrøvl.
Socialdemokratiet gik også til valg på, at Arne skulle på tidlig pension.
Der er intet sket, men det koster også nogle penge.
Men så vil jeg bare sige: Brede aftaler har det jo med at holde længe.
Natur får man ikke i 4-årige valgperioder eller for den sags skyld 8-årige valgperioder; det får man på den lange bane.
Og derfor mener jeg helt klart, at det, også når vi skal til klimaforhandlingerne, absolut giver mening at prøve at få lavet aftaler hen over midten, så de også kan holde til et folketingsvalg.
I forhold til det her er der jo fortilfælde.
Det er jo sket før, og det blev rullet tilbage.
Det er bare super ærgerligt.
Derfor har vi også stillet et forslag nu, et kompromisforslag, hvor vi tager de 20 pct. ud, hvor der er mest naturværdi.
Men hvad er det så, man svarer?
Så svarer man: Hm, det er jo svært at finde ud af, hvor de der 20 pct. er, for vi ved ikke rigtig, hvor den gode natur er henne, men nu har vi i hvert fald foreslået at pille 37.000 ha ud.
Jeg synes, det er ærgerligt, for intentionerne i lovforslaget er sådan set fine nok.
Det, der er problemet her, er, at udførelsen er meget ringe.
Mette Gjerskov (S), 2020-06-09:
Sagen er vel den, at når man skal prioritere det grønne og det kommer til at gøre en lillebitte smule ondt, løber man fra det.
Vi vil gerne samarbejde.
Ministeren har været i samråd – jeg kan ikke huske, om det er to eller tre gange, men det er i hvert fald flere gange, hun har været samråd i den her sag.
Jeg har svært ved at se, hvad det er, der ikke er belyst.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti også skulle anerkende, at de faktisk er inviteret med.
Regeringen vil gerne forhandle, men det skal være grønt.
René Christensen (DF), 2020-06-09:
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Mette Gjerskov siger.
Der er masser af forhandlinger på klimaområdet, og jeg håber virkelig også, at vi kan nå hinanden dér og lave en god bred aftale.
Så er det bare sjovt, at vi ikke skal bruge den samme fremgangsmåde, når det handler om natur.
Det, som betyder rigtig meget i fremtiden, er jo, at vi har noget natur, og at vi værner om vores natur, men dér vil man ikke lave brede aftaler.
Og ja, nu kommer ministeren forhåbentlig også over i udvalget en tur mere, for der er stadig væk en chance for, at man kunne få det her til at lande på en fornuftig og god måde til glæde for naturen.
Det egner sig ikke til en politisk kampplads at kæmpe om naturen og det grønne på den her måde.
Så jeg kan kun sige, at vi bakker op om at få det tilbage til udvalget, og vi håber også, at ministeren vil betænke sig og kigge på, hvordan man kan få lavet en fornuftig aftale.
Det her handler jo faktisk også om, hvordan man får kompenseret dem, som har fået pillet deres produktionsareal ud – så kan vi måske godt ende på de 37.000 ha.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-09:
Tak for det, formand.
Man skal passe på, at man ikke går op til det forkerte forslag og siger noget, der ikke helt hænger sammen.
Jeg skal blot i forbindelse med lovforslaget om Flyvestation Skrydstrup her fra talerstolen igen igen gøre opmærksom på, at der har været en meget stor diskussion om, hvordan en godtgørelse skulle strikkes sammen, hvordan det skulle være med en rød zone med erstatning og opkøb af huse, og hvordan det skulle være med en gul zone med erstatning, så man kan få lydisoleret.
Det gælder både i rød og gul zone.
I den forbindelse skal jeg blot gøre opmærksom på, at vi i Dansk Folkeparti fra starten af havde ønsket en rød zone, en orange zone med en overgangsordning og så en gul zone.
Det kunne vi så ikke få igennem.
Det er også blevet sikret, at man kan tage sagerne op inden for de næste 10 år.
Men vi havde selvfølgelig ønsket, at vi fra starten af havde kunnet få en mere glidende overgang og få lidt flere huse med i den røde zone og med en orange overgangszone, hvor man nedtrappede erstatningsprisen, jo længere man kom væk fra rød zone.
Det må vi bare erkende at vi ikke kunne få med i forhandlingerne.
En af grundene til, at vi strandede i de forhandlinger, var selvfølgelig, at Venstre blev jaget til at lukke aftalen med regeringen, og det er så beklageligt, inden vi var helt færdige, og inden vi havde fået lidt mere indflydelse på det.
Men sådan som aftalen er blevet, støtter vi selvfølgelig aftalen og ser frem til også at holde øje med, at det bliver, som det er aftalt.
Det giver nogle problemer.
Det seneste, der har været, er, at naboerne til Skrydstrup begynder at snakke om de tankfly, der skal være der.
Der kommer et samråd i morgen, hvor ministeren skal svare på det.
Og for at hjælpe ministeren vil jeg bare lige sige, at hvis der er så store problemer med de tankfly i Skrydstrup, vil vi gerne have dem i Aalborg.
Vi skal nok få plads til dem.
Vi er vant til store fly.
Vi har Herculesflyene, og der er ikke ret langt at flyve fra Aalborg og ned til Skrydstrup for at tanke.
Så lad os bare få dem.
Og jeg er næsten sikker på, at jeg har Socialdemokratiets ordfører med til at støtte op om, at vi selvfølgelig flytter dem, for hvis der skal være lige så meget ballade med de tankfly, som der har været med de andre, er det bedre at flytte dem og undgå den ballade.
Så tager vi dem til Aalborg.
Bare så ministeren er klar over, at der er en løsning, og at vi gerne vil hjælpe ministeren med det.
Vi er sikre på, at der godt kan blive bred opbakning til det, så ministeren ikke kommer i klemme, i stedet for at vi skal igennem det hele igennem igen igen med kritik af støjgener i Skrydstrup.
Med det løfte om at hjælpe ministeren vil jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig bakker op om forslaget.
Vi havde bare håbet, at der havde været en orange overgangszone, så vi kunne have fået en lidt mere mindelig overgang i stedet for den bratte overgang fra en stor erstatning til en mindre erstatning til støjisolering.
Formanden har rejst sig op, men jeg har stadig væk 6 minutter tilbage.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-09:
Mange tak til hr. Henning Hyllested for netop at præcisere, at vi ikke er for social dumping.
Mange tak for det, for det er rigtigt.
Og jeg gentager endnu engang, at det her er et spørgsmål om, hvorvidt vi kunne få forhåndsgodkendt det, der er nævnt som de gule overenskomster.
Så vi er sådan set enige.
Vi har bare ikke haft mulighed for at få skrevet ind i det her lovforslag, at de her overenskomster er forhåndsgodkendte.
Det er sådan set det, vi har kæmpet for på alle mulige og til tider også umulige måder.
Og vi stemmer simpelt hen imod, alene af den grund at vi simpelt hen ikke kan holde til at se, at man stiller andre overenskomster ringere end lige nøjagtig 3F's i den her sag.
Erling Bonnesen (V), 2020-06-09:
Tak for det.
Når staten eller andre offentlige myndigheder griber ind i ejendomsretten og pålægger restriktioner, er det sædvanligvis helt normalt, at der så ydes erstatning til lodsejerne.
Det burde man også som en selvfølge gøre til lodsejerne i den her sag, hvor man pålægger restriktioner og fratager lodsejerne rettigheder.
Lodsejerne lider så selvfølgelig et tab, og det mener vi bør erstattes, men det har regeringen ikke villet give tilsagn til, i hvert fald ikke endnu.
Ministeren forsøger sig med en forklaring om, at det i gennemsnit ikke er så galt og i den dur, men gennemsnitsbetragtninger alene giver ikke et retvisende billede af det.
Der er meget stor forskel på, hvordan lodsejerne bliver ramt.
Nogle lodsejere bliver endda særdeles hårdt ramt, og nogle truer det ligefrem også med meget store økonomiske udfordringer, måske endda i værste tilfælde økonomisk deroute.
Vi synes, det er stærkt kritisabelt, at regeringen blot henviser til, at man måske kan få dispensation eller måske kan få erstatning, men kun hvis det så at sige står stjerneklart, at det er ekspropriation, og i øvrigt bliver man henvist til, at man i de første 2 år skal forsøge at tilpasse sig.
Det vil vi gerne have en afklaring på og have klarlagt.
Derfor anmoder vi om at få lovforslaget sendt tilbage til Miljø- og Fødevareudvalget imellem anden- og tredjebehandlingen.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Hvis vi er enige, forstår jeg jo ikke, at Det Konservative Folkeparti ikke stemmer for det her lovforslag.
Vi har været nødt til, og det står også i den politiske aftale, at fremfinde de overenskomster, som er retningsgivende.
Og nu tror jeg snart, at jeg siger det for tiende gang: Hvis ikke de overenskomster, som fylder 85-90 pct. på området, er retningsgivende, ved jeg ikke hvad.
Det betyder selvfølgelig, at alle andre overenskomster, man måtte stille op med, skal vurderes i det lys.
Så jeg synes, at De Konservative, Nye Borgerlige og Liberal Alliance her får skabt et problem, som i bund og grund ikke er der, og som ikke fremgår af lovforslaget.
Men man får da i hvert fald, om jeg så må sige, skabt en eller anden afstand til eller afstandtagen fra, hvordan tingene er på det danske arbejdsmarked.
Og jeg fatter ikke, at i hvert fald Det Konservative Folkeparti, som jo ellers nok holder sig til den anden side af bordet, om jeg så må sige, altså arbejdsgiverorganisationerne og deres vigtige rolle på det danske arbejdsmarked, kan holde til det.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-09:
Lad mig så gentage endnu en gang: Jeg forstår heller ikke, at andre partier kan holde til at lave et de facto-monopol til 3F, for godskørselsloven er grundloven inden for den danske godstransport; ingen godskørselsaftale, ingen godstransport og ingen omsætning.
Det beklager jeg, men sådan må det jo være.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Det er heller ikke konsekvensen af lovforslaget.
Det bliver jo ikke mere rigtigt af at blive gentaget gang på gang af hr. Niels Flemming Hansen.
Det var endda de organisationer, bl.a. 3F, DI Transport, DA og FH, der kom med det oprindelige forslag, som nu er omsat i et lovforslag.
Det er dem, som Det Konservative Folkeparti i den her forbindelse vender sig imod.
Jeg siger velbekomme.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-09:
Grunden til, at jeg tog ordet, er sådan set, at man skal høre utrolig meget, før ørerne falder af.
Det, der må stå tilbage efter det her, er, at Nye Borgerlige fra start af har ønsket ordnede forhold på det her område.
Det gør vi sådan set stadig væk.
Der var nedsat et udvalg, som skulle komme med en løsning på den såkaldte Padborgsag.
Det her lovforslag løser ikke den problematik.
Det, der også står tilbage, er, at vi er ganske få i det her Folketing, som har kæmpet en benhård kamp og stadig kæmper for reel foreningsfrihed og en ligestilling af de forskellige overenskomster.
Det bliver heller ikke muligt med det her lovforslag, fordi man fra start af har nægtet at forhåndsgodkende de her alternative overenskomster.
Den her lovgivning løser ikke problemerne.
Tværtimod vil den skabe en masse nye.
Det vil skabe usikkerhed, og samtidig er der en specifik del af lovgivningen, som går ind og giver 3F mulighed for faktisk at forhandle dårligere overenskomster end det, som de andre kollektive overenskomster på området skal leve op til.
Ordnede forhold: ja tak!
Det her lovforslag, der ikke løser problemet, og som skaber en masse nye: nej tak!
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Det er en helt unødvendig fremmedgørelse.
Senere i oktober sagde undervisningsministeren: Det er blevet lige lovlig specielt med alle disse mærkelige navne.
I dag vil de kun få godkendt navne som eksempelvis Randers Efterskole og Horsens Efterskole, lød det.
Det blev vi rigtig glade for i Dansk Folkeparti, og derfor fremsatte vi sidst i oktober sidste år et forslag til folketingsbeslutning, der pålagde regeringen at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner og komme med forslag til, hvordan det kan sikres, at uddannelsesinstitutionerne får danske hovednavne.
Jeg undrer mig også over, når jeg så læser betænkningen, at der ikke engang er en begrundelse for, hvorfor man ikke stemmer for.
Det kan selvfølgelig være, fordi man lige om lidt alligevel stemmer for.
Det vil jeg meget håbe.
For jeg tænker, at vi bare har bedt om at få vedtaget et beslutningsforslag om det, som både statsministeren og undervisningsministeren tidligere har udtalt sig om.
Men jeg imødeser spændt, om regeringen stemmer for det her lige om et øjeblik.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-09:
Nej, bliv bare stående, formand, jeg var sådan set færdig.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Men det tør jeg ikke sige.
Nu forstår jeg, at Dansk Folkeparti har indtaget det synspunkt, at vi skal ud af EU, og det mener vi jo ikke.
Jeg vil generelt advare imod, at EU's medlemslande går til forhandlinger om noget, der er så vitalt og afgørende, nemlig Europas fremtid, med et veto.
Opgaven er jo ikke at vetoe, opgaven er at få et budget på plads, opgaven er at få en recoveryfond på plads, så vi får genrejst Sydeuropa efter coronaen.
Opgaven er jo ikke at vetoe, opgaven er at finde en løsning.
Vi er jo i dag, må jeg forstå, et sted, hvor der er et parti, der synes, at vi skal helt ud.
Det kommer jeg aldrig nogen sinde til at anbefale at vi skal.
Vi har behov for et Europa, der er stærkt, og et Europa, der er samlet.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-09:
Jeg kan ikke dy mig for lige at fortsætte i EU-sporet, for jeg synes da sådan set, at statsministeren her til sidst er inde på noget af det rigtige, og at det går i den rigtige retning med regeringens politik i forhold til budgettet og genopretningspakken.
Jeg kom undervejs til at tænke på en debat, som jeg engang havde med hr. Jesper Langballe, som på Dansk Folkepartis vegne havde skiftet synspunkt.
Vi diskuterede meget, om det var en såkaldt kovending eller en stagvending.
En kovending er den her lidt uelegante, hvor vinden kommer ind bagfra og det ser lidt kluntet ud, mens vinden ved en stagvending kommer ind forfra, og hvor man så navigerer op mod vinden, og det er på mange måde flottere.
Det, der taler for, at det, regeringen har gang i, er en kovending, er, at man bliver ved med at turnere rundt med et åbenlyst forkert billede til danskerne af, hvad konsekvenserne af Kommissionens budgetforslag er.
Der er jo ikke tale om, at nogle skal finde mere end 6 og måske endda 7 mia. kr. på finansloven for at betale et øget bidrag til EU, tværtimod er tallet jo langt mindre, selv hvis Kommissionens forslag går igennem.
Jeg synes bare, det er upassende at blive ved med at give danskerne et billede af, hvor tossede man mener de andre er, når virkeligheden rent faktisk er en anden.
Men det, der taler for, at det måske er en lidt mere elegant stagvending, regeringen har gang i, ligger i det sidste, som statsministeren siger, nemlig at det er uklogt at positionere sig, som man var i gang med, på en måde, som sætter en helt uden for indflydelse.
For det, der er den centrale danske interesse, er selvfølgelig, at budgettet ikke bare stikker af, men det er især, hvad pengene bruges på.
Derfor en klar opfordring herfra til at bruge den nyvundne interesse for det til at styrke, at pengene både i genopretningspakken og i budgettet så vidt muligt bruges til den grønne omstilling, i stedet for at man baster og binder sig til nogle synspunkter, som ikke kan bære igennem, fordi der hverken er støtte til det eller efter min opfattelse fornuft i det.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Man kan jo altid diskutere indholdet, og man kan også diskutere, hvad der er fornuftigt og ikke er fornuftigt, men regeringens holdning er altså uændret.
Der er ikke noget i mig, og der er ikke noget i regeringen, der endnu har set ideen i, at vi skal have et større budget i EU.
Altså, vi bliver et land mindre, og vi står nu ovenikøbet oven på en historisk krisesituation, hvor alle lande får behov for at kunne bruge deres nationale budgetter og deres nationale råderum til at få deres egne økonomier på benene, til at få de unge i arbejde, til at investere i uddannelse og grøn omstilling.
Lad os prøve at gå videre i den her diskussion.
Jeg sagde jo også i min indledning, at vurderingen er, at det lige nu er knap 7 mia. kr., men det er jo før recoveryfonden.
Den kommer i øvrigt oven i efter 2027.
Lad os så sige, at Danmark med tilbageløb og de her ting – for, som jeg også sagde, får vi noget retur – skal bruge et sted mellem 3 og 5 mia. kr. ekstra om året.
Hvor skal de penge egentlig komme fra?
Normalt når en regering fremsætter et finanslovsforslag, og det er i øvrigt ligegyldigt, hvilken regering der er, sidder man og forhandler om et par milliarder kroner.
Her taler vi om, at vi up front skal betale mere end det, vi plejer at forhandle om i en finanslov, til EU.
Hvor skal de penge komme fra?
Jeg kan jo ikke bare trylle dem frem, selv om jeg er stor tilhænger af EU.
Så det er enten fra besparelser, skattestigninger eller et fravær af andre initiativer.
Jeg synes bare, at det, inden man går ned ad det spor og siger, at det er en virkelig, virkelig god idé med et større EU-budget, vel er rimeligt nok, at vi begynder at få en diskussion af, om det er fra klimaet eller uddannelsesområdet, eller hvor det er fra, man vil tage de penge.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-09:
Ja, man kunne ønske sig, at regeringen ville arbejde for, at flere af pengene i EU-budgettet blev brugt på klima, så det dermed kunne understøtte de ambitioner, vi har på det område.
Og det skal mit næste spørgsmål dreje sig om.
Det, som jeg har bemærket, er, at alle er blevet meget optaget af erhvervslivets vilkår her under coronakrisen, og det giver god mening, for det har virkelig været en dyb og alvorlig krise.
Men der var jo også mange, der blev ramt inden af det forfærdelige regnvejr, vi havde hen over vinteren, og det betød, at mange rundtomkring har oplevet vanskelige vilkår.
Der har været restauratører, der har måttet holde lukket, fordi kælderen stod under vand, længe inden corona kom til og ad den vej forhindrede deres virksomhed i et holde åbent.
Så det at føre offensiv klimapolitik er jo også klog erhvervspolitik, og det skal det også være, og derfor synes jeg også, at det er så afgørende, at man i forbindelse med den diskussion og de forhandlinger, vi skal have, får taget nogle beslutninger nu, der kan understøtte begge dele.
Derfor vil jeg gerne høre, om ikke statsministeren er mere åben end det, regeringen måske hidtil har givet indtryk af, for at træffe en principbeslutning om en grøn skattereform her inden sommer, så arbejdet kan gå i gang, hvor vi på samme tid får en ensartet CO 2 -afgift og ikke belaster erhvervslivet eller borgerne unødigt, sådan at det bedre kan betale sig at leve og producere grønt og i mindre grad sort.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Til det konkrete spørgsmål, om det er en god idé inden sommerferien at få truffet, og i øvrigt gerne bredt, en principbeslutning om, at vi skal gå i gang med at forberede en grøn skattereform, vil jeg sige, at det kan vi tilslutte os, og det kan jeg gøre her på stående fod.
Så ved vi alle sammen, at en grøn skattereform er lidt sværere at lave end som så, og der er jo rigtig mange hensyn at tage.
Det ene er, at i den situation, vi står i nu efter corona – og det tror jeg i øvrigt ikke vi bliver uenige om – skal vi være varsomme med bare at sætte skatter og afgifter op for erhvervslivet.
Det er i hvert fald et vigtigt hensyn at tage.
Et andet rigtig vigtigt hensyn at tage er, at det skal være socialt balanceret, så det ikke er dem, der har færrest midler, der skal betale mest for den grønne omstilling.
Det tror jeg sådan set også godt vi kan blive enige om.
Så er der i hvert fald en til forhindring, og det er, at ganske ofte, når vi diskuterer afgifter og skat og klima, er der en risiko for, at der er nogle virksomheder, der skal betale meget mere end nogle andre.
Nu er det ikke, fordi vi skal blive meget i det jyske, men jeg har jo selv et meget, meget stort ønske om, at vi bliver ved med at være et stærkt industri- og produktionsland, og hvis det er nogenlunde inden for det, vi taler om her, er svaret et ja.