runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-10:
Det er jo fuldstændig korrekt, og det er også derfor, jeg reagerede, da ordføreren sagde »sidste år«.
Det var ikke sidste år, for det var jo i år, man var ovre at forhandle den finanslov.
Så derfor er det, jeg siger, korrekt.
Hvis han havde sagt, at det var den sidste finanslov, så havde »ordfører« været korrekt, men det gjorde han ikke, for ordføreren sagde »sidste år«, og der var det jo altså faktisk mig, der stod der.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-10:
Jamen det er bare, fordi jeg ved, at tingene gik stærkt i Nye Borgerlige en overgang.
Men jeg bliver bare lige nødt til at korrigere ordføreren.
Ordføreren var finansordfører for Nye Borgerlige under 2022-finansloven.
Derfor ved jeg det; for ellers ville sådan en ung mand og uerfarent folketingsmedlem aldrig nogen sinde blive inviteret over til finansministeren og diskutere det.
Jeg er klar over, at det naturligvis ville være hr. Lars Boje Mathiesen.
Det var bare for lige at replicere på tidsrammen i det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-10:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at hjælpe min wingman og min gamle partikollega Kim Edberg Andersen.
Grunden til, at du ikke var til finanslovsforhandlinger sidste år, var, at det var mig, der var det.
Så det er forklaringen på det.
Der kan jeg så sige, at jeg dér på vegne af NB faktisk havde et forslag med på 3. mia. kr. til en øget årlig bevilling til sundhedsvæsenet.
Det kan jo finansiere det her i lang tid.
Som sagt havde vi fundet 6 mia. kr., hvor 3 mia. kr. blev brugt på skattelettelser, og 3. mia. kr. blev givet til sundhedsvæsenet.
Så der var en forøgelse og en fast årlig forøgelse på 3. mia. kr. til sundhedsvæsenet.
Jeg brugte lige tiden på at kigge lidt på de her borgerforslag.
Nu kigger jeg på formanden, og jeg håber, at man tager præcis det her op og får ændret det i forhold til borgerforslagene, så man f.eks. giver en vejledning, for der er ikke en vejledning derinde, hvor der står, at folk skal huske at have finansiering med på forslagene.
Ellers skal man i forhold til de her borgerforslag måske lige gøre folk opmærksomme på, at alle partierne afviser dem.
Som jeg også sagde ved sidste forslag, kan vi også tage en eller anden principbeslutning om, hvordan vi adresserer det.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man lige nu bare pr. automatik afviser borgerforslag, hver gang det handler om noget med økonomi.
Jeg synes godt, vi kan gøre det bedre.
Når vi nu har valgt at modtage borgerforslag, kan vi godt kvalificere dem en anelse mere, end hvad vi gør her.
Jeg synes, at hensigten bag borgerforslaget om at sikre de her personer er fornuftig.
Jeg synes, det er godt.
Man har i det her borgerforslag endda gjort sig den ulejlighed at prøve at finde ud af, hvad det koster.
Men det er rigtigt, at der ikke står noget om finansiering, altså hvordan det er finansieret.
Man kan sige, at vi jo har et gevaldigt økonomisk råderum.
Så måske skulle vi bare komme en opfordring til, at man som finansiering bare kunne skrive det økonomiske råderum.
Så kan politikerne jo ikke sige, at der ikke er finansiering med.
Selve forslaget synes jeg er godt.
Det er noget, der hjælper rigtig mange mennesker.
Man kan jo stille sig selv det spørgsmål, om en af de strukturelle ændringer, som måske vil være god for Danmark, handler om at kigge på regionerne og regionernes opbygning.
Altså, når nogle regioner vælger at bruge det her, mens andre ikke gør, så er det måske tid til, når vi er så lille et land, som vi er, at se på, om vi skal have en anden struktur i vores sundhedsvæsen end en, hvor det alt sammen skal være baseret på regioner, som også har store problemer med at tale sammen med hensyn til deres computersystemer og alt muligt andet.
Jeg synes, der er ved at være så mange eksempler på, at der er ting, der falder imellem stolene på grund af den måde, regionerne arbejder på, og det er administrativt dyrt.
Så jeg vil håbe, at den her regering, når man nu laver sådan en sundhedsreform, også har modet til at kigge på regionerne og på deres struktur.
Det sker nok ikke, men derfor kan jeg da godt anbefale, at man skal gøre det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-10:
Det er et godt forslag, og vi kommer ikke til at støtte det, og hvorfor gør vi ikke det?
Jamen det er jo økonomien.
Intentionen kan vi sagtens bakke op om.
Glukosemålere øger livsværdi, de øger sikkerheden for, at man bliver behandlet i tide, og listen kan laves længere og længere.
Der er jo ikke grænser for, hvor positivt man kan sige det.
Så er der ulempen, og det er jo, hvad det så koster.
I Nordjylland har vi bare lært, at vi hele tiden skal huske lige at spørge, hvad det koster.
I sidste ende skal vi huske, at vi politikere har en pose penge, og at når vi bruger penge ét sted, er der nok et andet sted, vi skal finde dem.
Jeg ser ikke så gerne, at vi finder dem endnu dybere i borgernes lommer, så der skal jo nogle prioriteringer til.
Jeg er dog bekræftet i, at vi nærmest er enige i Folketinget om, at det er en god idé, og jeg kan mærke, at Socialdemokraterne sidder helt spændt som en fjeder for at få lov at spørge, om vi har taget det med til finanslovsforhandling.
Det ved jeg ikke.
Sidste år var jeg til finanslovsforhandling, og der gad I ikke lige at ringe og sige, om jeg var ude eller inde efterfølgende.
Men hvis I ringer, skal jeg da nok komme med et indspark til det.
Vi skal bare huske som politikere, at vi på den ene side siger, at det her er en rigtig god idé, og at der er noget økonomi i det, og på den anden side er vi alle sammen ude i pressen og sige, at Wegovy er noget frygteligt noget.
Men der bliver jeg bare nødt til at sige, at det også er en rigtig god medicin, hvis den bliver taget til de rigtige ting, i de rigtige mængder og for de rigtige patienter.
Det bliver det næste beslutningsforslag, vi får, hvis ikke vi gør det her på den gode måde med det, vi siger til de dygtige mennesker, der har skrevet beslutningsforslaget.
Jeg køber næsten alle argumenterne, men i Nye Borgerlige vil vi gerne lige se, hvor pengene skal komme fra, og hvad der skal prioriteres væk, når vi får det samlede regnestykke.
For der er selvfølgelig også samfundsmæssig økonomi i, at mennesker har velbehandlet diabetes, både i gruppe A og gruppe B. Tak for ordet.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-11-10:
Tak for ordet, formand.
I Alternativet støtter vi også borgerforslaget.
Vi ønsker, at borgere med diabetes skal have den bedste behandling, vi overhovedet kan tilbyde.
Derfor er det også en god idé, at patienter med insulinkrævende diabetes skal sikres ret til at få tildelt en sensorbaseret glukosemåler.
I mange regioner er det allerede muligt, men vi ønsker at skabe en større lighed i sundhed, som også skal gælde rent geografisk, for at sikre, at alle har samme muligheder.
Tiltaget vil lette borgere og deres pårørende betydeligt og sikre tryghed, og desuden vil et stabilt blodsukker mindske risikoen for alvorlige følgesygdomme.
Det er en forebyggelseslogik, som vi i Alternativet støtter kraftigt op om.
Dermed er der også gode argumenter for at støtte forslaget, både af økonomiske årsager, men også sociale årsager, som på sigt vil sikre meget mere forebyggelse og en bedre investering i vores borgeres sundhed.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-10:
Tak for ordet.
Og tak til initiativtagerne for det her glimrende borgerforslag.
Jeg er selv type 1-diabetiker, og det betyder, at jeg flere gange dagligt skal finde udstyret frem og prikke hul i fingeren og måle mit blodsukker.
Det er ekstremt vigtigt at få gjort, for hvis ens blodsukker enten er for højt eller for lavt, kan man få det dårligt og i sidste ende risikere at besvime ved lavt blodsukker.
På den længere bane er konsekvenserne af ikke at få reguleret sit blodsukker ordentligt mere skræmmende.
Det kan føre til hjerte-kar-sygdomme og nyresygdomme.
Nu findes der så teknologi, der gør det lettere for diabetikere at teste og dermed regulere blodsukkeret, nemlig de såkaldte sensorbaserede glukosemålere.
De fungerer således, at en sensor placeres på overarmen, og så kan man, som Niels Flemming Hansen også viste, køre sin smartphone hen over sensoren for at få aflæst sine værdier.
Det gør det uendelig meget lettere at teste og regulere sit blodsukker, og derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at alle, der har behovet, selvfølgelig også skal have en sensorbaseret glukosemåler.
Udgiften vil ikke være voldsom stor, og man vil samtidig se besparelser andre steder i systemet, fordi man vil se bedre regulering af blodsukkeret.
Det vil derfor også mindske folks risiko for følgesygdomme for diabetikere med behov for insulin.
Derfor er det også glædeligt, at alle fem regioner – godt nok i forskelligt tempo – vil implementere Behandlingsrådets anbefaling, som sikrer, at alle voksne med type 1-diabetes får adgang til sensorbaserede glukosemålere.
Derfor er en stor del af ønsket i borgerforslaget sådan set også gået i opfyldelse.
Type 1-diabetikere får alle adgang til sensorbaserede glukosemålere.
Men der er stadig en gruppe, som har behovet, men som ikke er sikret adgang til sensorbaserede glukosemålere, nemlig gruppen af type 2-diabetikere, der tager insulin flere gange dagligt, og det er en gruppe på omkring 14.200 personer ifølge Diabetesforeningen.
Diabeteslæger anbefaler, at også den her gruppe får ret til sensorteknologien, og det vil ifølge foreningen koste 125 mio. kr. årligt at sikre, at denne gruppe også får sensorbaserede glukosemålere.
Samtidig vil kommunerne kunne spare i omegnen af 51 mio. kr. årligt i udgifter til testmateriale.
Det er altså den her gruppe på 14.200 personer, som det her beslutningsforslag reelt vil få betydning for, og i Dansk Folkeparti støtter vi varmt op om, at også denne gruppe får ret til sensorbaserede glukosemålere.
Regeringen har afsat 500 mio. kr. til digitale sundhedsløsninger, som kan hjælpe borgere i hverdagen, og her kunne pengene jo passende findes.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-10:
Som jeg også sagde i min tale, tror jeg, vi kommer til at bede sundhedsministeren om at redegøre for, hvordan vi kan bruge de her penge på en fornuftig måde.
Jeg har ikke set, at vi har afsat 0,5 mia. kr. over 6 år.
Men vi tog dem faktisk fra et anlægsbudget.
Så lad os prøve at se på, hvad der er muligt.
Under alle omstændigheder sparer det samfundet ressourcer, og man sparer altså også de her priktest.
Det skal man lige huske, når man laver de her regnestykker.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-10:
Som borgerlig-liberal kan man, når man som udgangspunkt lige læser overskriften, tænke, at man løber op på talerstolen og siger: Ja, selvfølgelig skal jeg have lov til at bestemme, selvfølgelig skal jeg det, og det her er den nemmeste beslutning, jeg kommer til at træffe, hvis det kun er for mig selv.
For selvfølgelig skal jeg have lov til at bestemme, om jeg vil herfra, og det skal I da overhovedet ikke blande jer i, uanset hvor røde I er, er tanken.
Men det er jo en eller anden form for assisteret selvmord, vi snakker om, og hvis man bare lige lynhurtigt slår op og ser på, hvem der begår selvmord i Danmark, så ser man, at det gør folk med psykisk sygdom, ældre mænd og unge piger.
Så det er også i forhold til dem, vi lige skal huske, om de skal have lov.
For spørgsmålet er, om jeg stadig ville have to unge søstre, der var i live, når de var kommet hjem og deres parforhold var gået i stykker.
For kærlighed er voldsomt, når man er ung, og jeg tror faktisk, at der, hvis vi giver en generel lov til, at man kunne få lov til at tage livet af sig selv, desværre ville være nogle unge piger, som tager livet af sig selv, ja, eller ældre mænd, når vores koner enten bliver klogere og går fra os eller de går bort, og vi sidder alene tilbage, og mænd er hurtige til at sige, at ja, så tager de strikken, for der er ikke nogen grund til at gøre andet.
Vi er ofte lidt ensomme, for vi har ikke været gode til at få venner igennem livet, og det sørgede konen for, og der er altså langt ned, og det er også lidt besværligt at få et nyt liv.
Så kan man jo altid argumentere helt sort-hvidt og sige, at selvfølgelig skal individet have en ret, og det mener jeg også som grundholdning, men det er bare mere svært end som så.
Så derfor kommer Nye Borgerlige faktisk ikke til at være dem, som kommer til at skulle bestemme det her.
De skal selv sætte sig hjem i køkkenet og kigge på deres familie og sige, at det synes jeg er rigtigt for mig, men hvad synes I, og så gå ned i stemmeboksen og fortælle det.
For den borgerlig-liberale i mig, som siger, at jeg skal have lov til at bestemme, hvornår mit liv skal slutte, har det samtidig lige så stramt med, at staten skal have lov til at slå mig ihjel.
For så vidt spænder det her.
Vi skal have en debat om det, en lang debat, og hvis vi skal tage en beslutning om det her, så synes jeg, at vi skal lægge det ud til en folkeafstemning.
Det mener jeg ikke at jeg er klog nok til at sige, og jeg vil sige, at jeg selvfølgelig skal have lov til at beslutte, hvornår jeg skal herfra; men jeg ville være ked af at være dommer over, hvornår andre skal det.
Tak for ordet.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-11-10:
Og stor tak til forslagsstillerne for at have udarbejdet det her borgerforslag, og tillykke med, at det er lykkedes at få det herind i Folketinget.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at aktiv dødshjælp er et emne, der får bølgerne til at gå højt – og med god grund.
Det er virkelig ikke en nem beslutning at sige farvel til livet og slet ikke at lægge beslutningen en lillebitte smule over i andres hænder.
Vi anerkender i Alternativet, at mennesker skal have ret til at bestemme over egen krop.
Faktisk mener vi, at det er den ultimative frihed, at man er herre over sig selv og sin egen krop.
Det er også en af årsagerne til, at vi som udgangspunkt går ind for aktiv dødshjælp.
Vi mener i Alternativet, at det er altafgørende, at aktiv dødshjælp aldrig må blive et alternativ til at give mennesker med særlige behov den hjælp, som er nødvendig for at skabe en god hverdag og et værdigt liv.
Det er også et af de emner, som vi finder særlig vigtige at diskutere, når vi tager den her diskussion med videre i arbejdet med at finde en rigtig model.
Emnet fordrer også dybe overvejelser om, om vi bare kan indføre noget, som findes andre steder, eller om vi skal finde en ny model, og borgerforslaget lægger ikke op til, at vi har en konkret model, vi skal stemme om.
Det er også derfor, vi i Alternativet vælger at stemme gult som udgangspunkt.
For mange andre lande har indført aktiv dødshjælp, og modellerne ser forskellige ud, og vi kan ikke se, at der lige på nuværende tidspunkt er en, der passer perfekt på vores forhold i Danmark.
Derfor ser vi også frem til, at Udvalget for en mere værdig død kommer med nogle gode forslag til, hvordan vi kan tage den her debat videre, og hvordan vi kan gøre det på den bedst mulige måde i en dansk kontekst.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-10:
Tak for det.
Vi står i dag over for et af de mest følsomme og komplekse etiske spørgsmål, vi som samfund kan blive konfronteret med, nemlig et spørgsmål, der vedrører døden og de rammer, vi som politikere sætter for samfundets forvaltning af den.
Lad mig starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti nærer den dybeste sympati og forståelse for dette forslags intentioner.
De smertefulde og hjerteskærende situationer, hvor man ser et nært familiemedlem eller en elsket ven lide uudholdeligt, er noget, vi alle kan relatere til.
Vi er vidner til mennesker i deres mest sårbare øjeblikke fanget i en tilstand af ulidelig smerte og lidelse, og vores medfølelse og medmenneskelighed rører os alle dybt.
Forslagets intentioner er ædle, idet de søger at tilbyde en værdig afslutning for dem, hvis livskvalitet er uigenkaldeligt forringet.
Men i vores sympati skal vi også være vågne over for de dybe dilemmaer, der følger med en sådan beslutning.
Hvordan sikrer vi, at valget om dødshjælp er fuldstændig frit fra ethvert element af tvang?
Og hvordan beskytter vi vores mest sårbare, så de aldrig føler sig som en byrde for samfundet?
Disse spørgsmål skal vi overveje med største alvor og ansvarlighed.
Dansk Folkeparti vil derfor stemme gult i det her spørgsmål.
Det signalerer vores anerkendelse af, at beslutningen strækker sig langt ud over politik og berører de dybeste personlige og etiske overbevisninger.
I denne debat vil vi møde emnet med åbenhed, respekt og en fast beslutning om at lytte til de mange forskellige stemmer og dilemmaer, der uundgåeligt kendetegner denne diskussion.
Vi skal huske, at hvert eneste ord og hver eneste beslutning, vi træffer, har en betydning, der rækker langt ud over disse mure.
Desuden er det vigtigt, at vi beskæftiger os med bekymringer, såsom om der er nogen, der kunne føle sig presset til at vælge dødshjælp, hvis eksempelvis deres medicin er for dyr.
Det kunne være, at der var nogle, der følte sig som en byrde for deres familie.
Risikerer vi at kategorisere nogle livsvilkår som mindre værdige end andre og dermed også uforvarende skabe et samfund, hvor værdien af et menneskeliv bliver subjektiv og variabelt bedømt ud fra produktivitet eller kvalitet snarere end dets iboende værdi?
Hvor mange skal det være tilladt for, og under hvilke omstændigheder skal det være tilladt?
Hvornår skal man have muligheden for at vælge det?
Og hvad anses et menneskeliv for at være værd?
Skal man kæmpe til det sidste, eller hvornår skal man have ret til at give op?
Det er afgørende, at vi også diskuterer, hvordan man kan styrke palliativ behandling og generelt sikre, at folk får en værdig afslutning på deres liv.
Tak for opmærksomheden, og lad os møde den her diskussion med den dybde og seriøsitet, den fortjener.
Tak for ordet.
Runa Friis Hansen (EL), 2023-11-10:
Det her er min første tale på talerstolen, men jeg har hørt, at I skulle være søde.
Enhedslisten støtter ikke det her borgerforslag om legalisering af aktiv dødshjælp.
Det betyder ikke, at det ikke er en både svær og meget følelsesladet sag.
Vi takker forslagsstillerne for at få debatten herind i Folketingssalen, og som altid gør det stort indtryk med et borgerforslag.
Enhedslisten støtter ikke aktiv dødshjælp.
Vi er for passiv dødshjælp og for aktiv livshjælp.
Vi ønsker ikke at risikere, at ældre, alvorligt syge, mennesker med handicap eller folk med psykiske lidelser skal føle sig presset til at vælge en hurtig død for ikke at lægge deres pårørende eller samfundet til last.
Vi ønsker at øge støtten til at holde døende smertefrie og sikre, at de bliver smertedækket, også når det forkorter livet, og at øge muligheden for støtte i eget hjem eller på hospice, både til døende og til pårørende.
I Enhedslisten støtter vi aktiv livshjælp: at vi som borgere får den hjælp og støtte, vi har brug for, også for at kunne være i live.
I Enhedslisten støtter vi passiv dødshjælp og mener, at der er brug for langt flere hospicepladser og langt bedre palliativ behandling, hellere i dag end i morgen.
Når vi i Enhedslisten ikke støtter det her forslag, handler det om at beskytte dem, der lever med svære handicap eller udfordringer, og som i perioder eller resten af livet har brug for en masse foranstaltninger, som betales af vores fælles kasse – og det koster.
De mennesker må aldrig nogen sinde skubbes ud i overvejelser om, om de nu lægger deres pårørende eller vores samfund til last.
De skal ikke tænke, at det var bedre, hvis de tog herfra i dag.
Det skal ikke være sådan, som vi bl.a. har set det i Canada, at fordi det bliver svært at få den rette hjælp, så skal en eller anden offentlig medarbejder informere om muligheden for at tage ens eget liv.
Nej, det, vi må gøre i første omgang, er, at rette op på de mangler, så den hjælp, folk skal have, bliver givet.
Jeg tror meget, at debatten handler om, hvilke mennesker, situationer og forhold man holder borgerforslaget op over for, og der lander vi i Enhedslisten altså på ikke at støtte aktiv dødshjælp og dermed ikke dette borgerforslag.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2023-11-10:
Jeg synes, at i samme øjeblik man giver en rettighed til, at der er nogle, der kan afslutte en andens liv, så kommer man altså også i det dilemma, at der kan være nogle, der er i en krisesituation eller synes, at livet her og nu måske ikke er værd at leve, som også påberåber sig den rettighed og vil benytte den, og det synes jeg er uhensigtsmæssigt på alle måder.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-10:
Men der taler ordføreren jo så om, at grundet inkompetence hos de mennesker, som skal administrere det, vil man ikke give en rettighed til folk.
Per Larsen (KF), 2023-11-10:
Jamen jeg er, som jeg også prøvede at gøre rede for i min ordførertale, bange for, at vi risikerer at komme ud på en glidebane, hvor vi netop, som man kan se det i nogle af de lande, der har indført aktiv dødshjælp, også finder på at foreslå det som en løsning på et sygdomsforløb.
Jeg synes simpelt hen, det er forfærdeligt at tænke på, at man på den måde devaluerer behandlingen og måske tilbyder dødshjælp i stedet for.
Det synes jeg bestemt ikke om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-10:
Tak for det, og også tak for svaret, minister.
Jeg synes jo selv, at det giver rigtig, rigtig god mening, når det er sådan, at der kommer nye teknologier, som kan være med til at forebygge, at ens sygdom forværrer sig, og at man dermed kan spare sundhedsvæsenet for udgifter, og man kan måske også spare nogle besøg hos lægen og andet.
Monika Rubin (M), 2023-11-10:
Tak, men så vidt jeg har forstået, er det 0,5 mia. kr. hen over 6 år, ikke?
Men det her koster ca. 300 mio. kr. pr. år.
Så det er derfor, jeg spørger, om SF måske har en idé til finansieringsforslag til, hvordan det her kunne udmøntes, simpelt hen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-10:
Altså, jeg synes stadig væk, at der er behov for også at få afdækket, præcis hvad det er for nogle patientgrupper, der først og fremmest skal have det her tilbud.
Jeg er sikker på, at patienter, som skal stikke sig selv i fingrene, kan være hjulpet af at have en sensor, som gør, at man hele tiden kan holde øje med insulinniveauet i tide, og før noget går galt.
Og så afsatte vi altså 0,5 mia. kr. til velfærdsteknologi i sundhedsaftalen sidste år, som faktisk er målrettet bl.a. den her form for teknologi.
Monika Rubin (M), 2023-11-10:
Mange tak for talen.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal blive langt bedre til at implementere teknologi i sundhedsvæsenet.
I forhold til det konkrete forslag her vil jeg blot høre, om SF har et forslag til, hvor finansieringen skulle komme fra.
For det koster jo, tror jeg, ca. 300 mio. kr. om året.
Så hvis ordføreren vil uddybe det, tak.