Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Mange tak for det, formand.
Og endnu en gang tak til alle ordførerne for gode indlæg og for klare synspunkter.
Jeg synes, vi har haft en god debat om flere elementer i det her lovforslag.
Vi har haft det her arbejde med lovkompasset, hvor vi så siger, at vi gerne vil gøre lovgivningen enklere, simplere og mere tilgængelig, og derfor skal man altså også se loven i den sammenhæng.
Så hensigten med den her nye hovedlov er at erstatte den gældende dyreværnslov og altså lave en rammelov for langt størstedelen af dyrevelfærdslovgivning.
Med det lovforslag, vi behandler i dag, foreslås en række dyreartsspecifikke love på området ophævet, og med hjemmel i den nye dyrevelfærdslov vil der så blive fastsat nye dyreartsspecifikke bekendtgørelser, som skal indeholde de materielle bestemmelser, som i dag er fastsat i de artsspecifikke love.
Den her nye struktur på dyrevelfærdsområdet betyder, at vi, når lovforslaget vedtages og loven er sat i kraft, vil have reduceret 11 love og ca. 40 bekendtgørelser til én dyrevelfærdslov og ca. 20 bekendtgørelser på dyrevelfærdsområdet.
Med lovforslaget er der primært tale om en videreførelse af de gældende regler på dyrevelfærdsområdet.
Der er enkelte regler, som bliver ændret eller ophævet, f.eks. klippekortsordningen på transportområdet, men det er vigtigt for mig at understrege, at hensigten med lovforslaget og den nye regelstruktur er at videreføre gældende regler og for de flestes vedkommende altså i bekendtgørelsesform.
Med lovforslaget her vil det blive lettere for både landmænd og andre interessenter at hente viden om de regler, som er afgørende for, om dyrene trives, og om dyrene har det godt, og vi får med det her lovforslag en ny dyrevelfærdslov, der bygger på grundige overvejelser, hvor mange vinkler er blevet vendt.
Der har været nedsat eksterne ekspertfora, som har haft modernisering af dyrevelfærdsreglernes struktur for øje, og de er kommet med udtalelser om strukturen for en fremtidig dyrevelfærdslovgivning, og forslaget til den nye lov her har altså taget udgangspunkt i de anbefalinger, som er kommet herfra.
Regeringens forslag til en ny dyrevelfærdslov forudsætter en ophævelse af dyreværnslovens § 4, stk. 2, og det har også været genstand for nogen diskussion her, og det er den, der siger, at særligt indgribende regler, der berører landbruget, skal fastsættes ved lov.
Formålet med ophævelsen af § 4, stk. 2, er at sikre en mere dynamisk regelproces, ved at regler fremover kan udstedes ved bekendtgørelser.
Jeg mener sådan set, at det er i alles interesse, at reglerne hurtigere og på en mere fleksibel måde kan tilpasses og ændres for at sikre, at reglerne om dyrevelfærd også afspejler den nyeste viden og, kan man sige, den verden, vi lever i.
Regler om dyrs opholdsrum og opholdsarealer vil typisk vedrøre forhold, som kan få vidtrækkende erhvervsøkonomiske konsekvenser for landbruget, og derfor videreføres med lovforslaget en bestemmelse om, at landbrugets organisationer skal inddrages i forhandlinger om nye eller ændrede regler om dyrs opholdsrum og opholdsarealer, som altså kan have indgribende betydning for landbruget.
Det har også været genstand for nogen diskussion her i dag, og det er altså det, der er baggrunden herfor.
Lovforslaget indeholder som noget nyt en formålsbestemmelse, som vi også har haft drøftet lidt.
Den siger, i min optik i hvert fald, klart, hvilke hensyn der varetages med loven.
Og med det foreslåede lovforslag er det klart, at det er de dyrevelfærdsmæssige hensyn, som er i centrum, men samtidig indgår ikke alene dyreværn, men også dyreetik som et væsentligt element i nutidens forståelse af god dyrevelfærd.