runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-05-26:
Ministeren nævner, at vi skal have nogle erfaringer og kigge på nogle erfaringer, også fra andre lande.
Hvad tænker han om de erfaringer, som man har gjort sig i Sverige?
Kan vi ikke læne os op ad dem og tænke, at det da ville være en vej at gå?
Så nævner ministeren også noget omkring en bred tilslutning.
Hvor lang tid skal der gå, før ministeren siger, at der ikke er den opbakning, som vi ønsker, lige nøjagtig til det her forslag?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens besyv på.
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Mange tak.
Så har jeg to spørgsmål til ordføreren.
Det ene er: Vil man så også gerne have nogle måltal for de forskellige minoritetsgrupper defineret ved handicap eller etnicitet?
Og det andet spørgsmål handler om, at ordføreren sagde, at det ikke var deciderede kvoter, de gik efter i Enhedslisten, og så kunne jeg godt tænke mig at høre noget om sanktionerne, som der blev nævnt noget om: Hvad synes ordføreren skal være den nødvendige sanktion, hvis man ikke lever op til de måltal?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Egentlig synes jeg bare, det kunne være fint, hvis loven, som den er i dag, blev overholdt.
Det er det, som jeg appellerer til.
I forhold til hvordan vi får skabt et mere mangfoldigt arbejdsliv og erhvervsliv, tænker jeg, at der er flere ting, der skal til.
Det er ikke nok kun at have måltallene alene.
Det er vigtigt, at vi understøtter de forskellige dele, og det tror jeg egentlig også er nogle af de overvejelser, der var fra Venstres ordførers side.
Det kunne være ret fint at se på, om vi kunne følge det op med handling, for jeg tror også, det er sådan noget, vi skal starte med i folkeskolen.
Og jeg tror desværre ikke kun, det er oplysning.
Men det der med at få det i hænderne og få prøvet nogle af tingene af, tror jeg er en af delene, men det kan heller ikke stå alene.
Så det håber jeg at ordføreren vil være med til at kigge på.
Birgitte Bergman (KF), 2020-05-26:
Jeg kan ikke lade være med lige at indføre her, at i Det Konservative Folkeparti var vi indtil for et par måneder siden 50-50.
Der var 50 pct. kvinder og 50 pct. mænd.
Og kvinder udgør faktisk den største andel af vælgerskaren hos os.
Vi har flest kvindelige vælgere.
Det er jo positivt.
Vi ville bestemt ikke have sagt nej til vores gode medlem Marcus Knuth, fordi vi så ikke mere var 50-50.
Nå, det var en lille anekdote.
Formålet med beslutningsforslaget er at genindføre forpligtende opfølgende mål for private virksomheder med hensyn til at sikre en mere lige fordeling mellem mænd og kvinder i bestyrelser og på ledelsesposter.
Tak for beslutningsforslaget.
Der er rigtig mange gode elementer i det.
Lad mig slå fast, at jeg gerne ser flere kvinder i bestyrelser og ledelser.
Der er et uforløst potentiale.
Det ser vi desværre også med kvindelige iværksættere.
Blot 8 pct. af nye virksomheder bliver startet af kvinder under 35 år, mens 27 pct. bliver startet af mænd i samme aldersgruppe.
Derfor fremsætter Det Konservative Folkeparti også et beslutningsforslag om en barselsordning for selvstændige.
Ideelt set havde vi gerne set, at selvstændige blev en del af en samlet obligatorisk barselsordning, som gælder for resten af arbejdsmarkedet.
Vi ønsker at skabe bedre økonomiske vilkår for folk på barsel og håber på, at man kan få flere unge kvinder til at starte egen virksomhed – uden tvang og kvoter.
Men jeg hører ikke til dem, som tror, at kvinder kommer med nogle helt særlige kompetencer, men jeg tror på, at mangfoldighed i ledelse er vigtigt, og at det skaber bedre resultater, når ansatte med forskellige uddannelser og erfaringer og profiler arbejder sammen.
Hvis forskelle i fordelingen mellem mænd og kvinder skyldes deres egne valg, er det jo ikke et ligestillingsproblem, som jeg ser det.
Vi er også positivt indstillet over for muligheden for at opslå jobpositioner i ledelser og bestyrelser som et relevant alternativ til kvoter for bestyrelser.
Det er ikke konservativ politik at blande sig i erhvervslivets ansættelsesforhold, men når man ved at skabe gennemsigtighed i opslåede positioner tiltrækker flere egnede kandidater, kan jeg se de indlysende fordele.
Det handler først og fremmest om at få talenterne i spil.
Men det skal være virksomhedsejerne selv, som skal kunne vælge mellem kandidater.
Kvoter er absolut ikke løsningen.
Det handler nemlig grundlæggende om incitamenter, og den incitamentskabelse kan vi sagtens overlade til virksomhederne selv.
Det har jeg stor tiltro til.
Lige nu står vi i en historisk krise med corona.
Derfor mener jeg ikke, at tiden er inde til at lægge yderligere byrder og bureaukrati ned over vores virksomheder, som forslaget går ud på.
Men vi indgår rigtig gerne i drøftelser sammen med erhvervslivet og organisationer og i udvalget.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Det ærgrer mig, at Det Konservative Folkeparti desværre ikke støtter forslaget.
Der blev nævnt mange gode ting.
Bl.a. kom ordføreren ind på en barselsfond for selvstændige.
Der kan jeg fortælle ordføreren, at det faktisk var noget af det, vi fik igennem med finanslovsforhandlingerne, og at vi arbejder på en model, så der er ingen grund til et beslutningsforslag der.
Til gengæld hørte jeg også ordføreren sige, at hun gerne ville slå fast, at det var godt med flere kvinder i ledelse, men hvordan skal det ske, hvis det ikke er på den her måde?
Er det slet ikke en politisk opgave at sikre mere ligestilling?
Vil ordføreren alene overlade det til virksomheder og en kulturændring?
Birgitte Bergman (KF), 2020-05-26:
Ja, vi har stor tiltro til, at erhvervslivet derude selv kan håndtere det her.
Der er ingen tvivl om, at vi skal opfordre til, at vi får mere mangfoldighed i ledelse derude, men at lave kvoter og tiltag, som skaber byrder og ekstra administration for vores virksomheder, går vi simpelt hen ikke ind for.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Anerkender Liberal Alliances ordfører de talrige undersøgelser og studier, der viser, at diversitet og mangfoldighed i ledelse giver sig positivt til udtryk på virksomhedernes bundlinje?
Birgitte Bergman (KF), 2020-05-26:
Det kan jeg ikke stå at forklare helt ene og alene.
Jeg kan sige så meget, at der er nogle strukturelle og kulturelle forhold, som vi skal have ændret lidt på.
Det går helt ned i opdragelsen af vores børn.
Min egen datter læser til ingeniør, og hun tager måske en atypisk uddannelse for en pige, men det er der jo faktisk rigtig mange piger der gør.
Vi ser mange flere unge kvinder vælge uddannelser, som både er længerevarende uddannelser, men som også fører til erhverv, som måske er typisk mandeerhverv.
Så jeg tror, det kommer helt af sig selv, men det at gå ind og pålægge virksomheder kvoter og tvang tror jeg simpelt hen ikke er vejen frem.
Men jeg tror, at vejen frem er at italesætte det, opfordre virksomhederne til det, kigge på og påvirke uddannelsesinstitutioner til at påvirke de unge mennesker til at træffe nogle andre valg og til mest af alt at give dem selvtilliden og troen på, at det her kan de godt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Fantastisk!
Kvindekvoter
– ja, det lyder næsten som noget fra landbruget; vi kunne kalde det kviekvoter.
Men nej, velkommen til det feministiske krænkelseshelvede, også kendt som Danmark anno 2020, landet, hvor Radikale Venstre på vegne af de evige krænkelsesparate feminister tuller rundt og opfinder problemer, som ikke eksisterer i virkeligheden.
Det er problemer, som kun dyrkes og findes i selvbevidstheden hos denne gruppe af selvværdsforladte feminister, som via udskamning, krænkelser og det evindelige had til mænd og maskulinitet generelt nu desværre på tragisk vis har fået plantet den idé, at årsagen til, at de ikke få de jobs, som de peger på, er – ja, rigtigt gættet, mænd.
Vi mænd har åbenbart ifølge de her krænkelsesparate feminister en så dybt iboende frygt for de her kvinder, at vi bevidst forsøger at undgå at give dem magtfulde stillinger.
Jeg har sjældent hørt noget så tåbeligt.
Og nu forsøger disse krænkelsesfeminister så at overbevise folk herinde i Folketinget om, at de her mænd og mændene her i Folketinget selvfølgelig burde skamme sig.
De burde skamme sig over deres køn og over deres opførsel og straks give feminister alt, hvad de peger på.
Så må jeg ikke på vegne af rigtig mange mænd derude sige til alle feministerne: Vi hader ikke kvinder, tværtimod elsker vi dem, alle slags, ja, selv feminister elsker vi.
Men kære feminister: Stop nu jeres tuderi.
Vi ser dem ikke som trusler.
Vi ser dem som kloge og selvsikre ambitiøse kvinder.
Vi elsker at arbejde sammen med dem, og vi ser dem på ingen måde som det svage køn.
Ja, vi respekterer dem faktisk så meget, at vi aldrig kunne drømme om at ansætte dem baseret på deres køn.
Men det vil feministerne, for de kan nemlig ikke udstå tanken om stærke kvinder.
Og det er her, at den egentlige usle forklaring ligger, for de frygter og hader disse stærke kvinder så meget, at de ikke skyer nogen som helst midler for at opveje deres manglende selvværd.
Og hvis det så betyder, at man skal fratage nogle andre kvinder oplevelsen af ægte succes og at blive anerkendt for deres kompetencer og ikke deres køn, er det en lille, men acceptabel pris i feministernes øjne – så kan de lære det!
Så tak til alle de stærke kvinder derude.
Tak, fordi I er til, tak, fordi I gør vores liv bedre.
Og nu kigger jeg så på mændene herinde: Skulle vi ikke tage og anerkende disse kvinder for deres kompetencer og deres flid i stedet for deres køn?
Det her er jo frygtelig fordomsfuldt og diskriminerende.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Feminister bliver der hånligt spyet deroppefra.
Den tager jeg gerne på mig med stolthed, og jeg inviterer også den mandlige ordfører med, for at være feminist er sådan set ikke kun for kvinder; det handler om, at man går ind for ligestilling og lige muligheder uanset ens eget køn.
Så taler ordføreren om frihed, og at det her beslutningsforslag går imod frihed.
Det mener jeg sådan set ikke det gør – tværtimod handler det om at give kvinderne en frihed fra deres køn.
I dag har de ikke de samme muligheder på grund af deres køn, så på den her måde, hvor man opstiller nogle måltal, så virksomhederne bliver nødt til at se på kvalifikationer, at bruge den samlede talentmasse og ikke kun 50 pct. af talentmassen, så fritstiller man også kvinderne fra altid at være fastlåst i deres køn som nogle, der ikke har lederpotentiale.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Det kommer aldrig til at give mening, at man vil give folk frihed fra deres køn ved at skrive ind i loven, at man skal fokusere på deres køn; det hænger ikke sammen.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Så der er en stor tiltro til virksomhederne.
Hvordan vil ordføreren så forklare den stilstand, der har været de sidste rigtig mange år?
Ministeren nævnte noget af det: en stigning for kvindelige medlemmer i bestyrelser på 1,9 pct. over en 3-årig periode.
Hvordan kan det så forklares?
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Der er ingen tvivl om, at hvis et kodeks skal fungere, kræver det en bred tilslutning fra danske virksomheder, og derfor skal det selvfølgelig også være noget, som organisationerne er effektivt drivende på.
Der signalerer jeg også meget klart – synes jeg da i hvert fald selv; det forsøger jeg at gøre i min tale – at hvis det spor ender blindt eller ender utilfredsstillende, hvor der ikke kommer noget ud af det, hvor vi ikke får flyttet på problemet, så er der andre veje at gå og andre veje, man kan kigge ned ad, men jeg synes, at der er mulighed for at lære af de erfaringer, der er i andre lande, og så gå ad det her kodeksspor.
For jeg tror egentlig, regeringen deler SF's analyse af, at likviditetsudfordringen i de små virksomheder i særklasse er stor og alvorlig, og den skal vi finde ud af at håndtere sammen.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Altså, det giver ikke meget mening at have sanktioner, der ikke bliver brugt, når loven bliver overtrådt, ligesom det ikke giver så meget mening at have en lovgivning, der ikke bliver håndhævet.
For mig og for Radikale Venstre er det her ekstra skridt i lovgivning om måltal faktisk også et forsøg på at sørge for, at der rent faktisk sker noget på området, men også at der finder en håndhævelse af lovgivningen sted.
Det mener vi da bestemt bør ske.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Tak for det.
Det er rigtig godt at få en debat om, hvordan vi sikrer mere ligestilling på arbejdsmarkedet.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Altså, det, som jeg hørte Lars Boje Mathiesen sige, var: Hvorfor ikke starte et andet sted end med ledelseslagene som i beslutningsforslaget her?
Og jeg siger, at det ikke er et enten-eller.
Vi kan starte, hvor som helst det skulle være.
Nu handler det her om at få flere kvinder i direktionen, på ledelsesgangene.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Nej, nu mener vi i Nye Borgerlige ikke, at kvoter er godt for andet, end når vi skal dele fredagsslik op til ungerne.
Men Enhedslisten ved vi jo går ind for kvoter, og SF går ind for kvoter, så måske kunne de fremsætte et forslag om, at der skulle være kvoter i kloakrenserbranchen.
Nu har vi jo så hørt fra ordføreren, at det vil man støtte, for det var det, ordføreren sagde: Ja, hvis man fremsætter sådan et forslag, vil vi faktisk støtte det fra Det Radikale Venstres side.
Så det passer jo ikke, at man ikke går ind for kvoter.
Man har lige sagt, at hvis der bliver fremsat sådan et forslag om kvoter i kloakrenserbranchen, så vil man faktisk støtte det.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Jeg er klar til at stemme for det beslutningsforslag, når hr. Lars Boje Mathiesen fremsætter det, for for mig er det ikke et enten-eller.
Man kan meget vel også koncentrere sig om diversitet og flere kvinder som kloakrensere, lige så vel som man kan det i forhold til ledelseslagene.
Der er tale om, at virksomheder opstiller nogle måltal, og at de måltal bliver fulgt op, når de bliver opnået.
Samtidig bliver de her måltal også indsendt til et register – det kunne være i Erhvervsstyrelsen – således at alle har adgang til måltallene, således at de er offentlige for alle og enhver.
Det er det, beslutningsforslaget handler om; det er ikke kvoter.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Så vil jeg bare gribe muligheden for at udrede en misforståelse her til sidst.
Ordføreren siger, at hun er feminist.
Så vil jeg bare høre, om ordføreren hader mænd og stærke kvinder, eller om ordføreren også opfatter, at det ligger i definitionen af feminist.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Jeg står og brainstormer over en diskussion, som jeg kunne forstå på fru Fatma Øktem også optager Venstre, netop det her med, at der er et kønsaspekt, i forhold til hvilke uddannelser man vælger, og deraf også hvilke forskellige brancher de forskellige køn træder ind i.
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Mange tak.
Her til sidst skal jeg lige høre, for nu blev jeg helt i tvivl: Vil ordføreren også gerne have måltal på uddannelsesinstitutionerne, så der er nogle kvoter for forskellige køn – skal det også gælde i uddannelsessystemet?
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
I forhold til den første del med at hjælpe kvinder ind på arbejdsmarkedet generelt, og ikke kun i ledelseslagene, er jeg da ked af, at fru Fatma Øktem savner Radikale Venstre på den dagsorden, fordi det at være på arbejdsmarkedet sådan set er en væsentlig ting, som vi naturligvis bakker varmt op om.
Det er vigtigt for ens børn, at de har det som forbillede.
Så er der det her med det kønsopdelte arbejdsmarked og uddannelsesvalg, og jo, fru Fatma Øktem har sådan set ret i, at vi vælger forskelligt, sådan som det ser ud i dag.
Men jeg tror på, at det, hvis man også lægger nogle måltal og politikker ned over uddannelsesinstitutionerne, så vil gavne den dagsorden i forhold til at få flere mænd over i omsorgsfagene og flere kvinder på f.eks. de naturvidenskabelige studier.
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Mange tak.
Det er en vigtig debat, som vi meget gerne vil gå ind i, og også et område, vi gerne vil forbedre.
Vi savner dog De Radikale på et andet område og ville ønske, de også var der, når vi så kæmpede for, at kvinder kunne komme ind på arbejdsmarkedet, altså den gruppe af kvinder, som bliver holdt uden for arbejdsmarkedet, ikke bare i forhold til ledende poster, men i forhold til bare at komme ind på arbejdsmarkedet og tjene deres egne penge.
På det område savner vi ret tit De Radikale, og vi håber, at De Radikale kommer med ind i den kamp også.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Mange tak.
Ligestilling er en vigtig værdi for Radikale Venstre, det er en vigtig værdi i Danmark, og ligestilling skal gøre sig gældende på alle niveauer i samfundet, også på direktionsgangene, i bestyrelserne og på ledelsesposterne.
Konsekvensen er, at mænd vurderes bedre af både mænd og kvinder, og det er der talrige eksempler på og studier af.
Et af dem er en Harvardundersøgelse, hvor en kvindelig iværksætter præsenterer sin forretningsidé og beskriver sine egne personlige kvalifikationer og kompetencer.
Begge de her forretningsideer, da man kigger på dem og vurderer dem, bliver egentlig vurderet gode, men hvor man gerne vil samarbejde med John, vil man ikke samarbejde med Jennifer, og det til trods for, at der står det samme i den forretningsidé, der bliver præsenteret.
For den vurdering, man har af John, er, at han er en dynamisk og stærk leder, men den vurdering, man har af Jennifer, er, at hun egentlig er ret så dominerende og irriterende.
Så man skal ikke komme her og bilde mig ind, at der ikke bliver set forskelligt på forskellige køn, og hvis man vitterlig mener, at det er kvalifikationer og de gode ideer, der skal betyde mest, skal man også være klar til bl.a. at tage et initiativ, som det her beslutningsforslag lægger op til.
For det, der bliver lagt op til, er, at vi får flere kvinder i ledelse, og kigger man bl.a. på uddannelsesbaggrund hos kvinderne, viser det sig jo, at gennem de seneste mange år har kvinder overhalet mændene på, hvor lange uddannelser der bliver taget.
Så igen: Kom ikke her og sig, at kvalifikationerne ikke er der, og kom ikke her og sig, at ambitionerne ikke er der, for de er til stede.
Og det er meget kosteligt at kaste så mange penge efter kvinders uddannelse og så, unbiased eller biased, nægte dem at tage de poster, som de bl.a uddanner sig til.
Og skal man se på tallene, som også er nævnt i beslutningsforslaget, kan man jo kigge på de 1.000 største virksomheder i Danmark og de administrerende direktører.
75 af dem har en kvindelig administrerende direktør – og det var 75 og ikke 75 pct.
75 ud af 1.000 er alt for få.
Et af de tiltag, som beslutningsforslaget lægger op til, er mere åbenhed, at der bliver dannet en offentlig database, så enhver til enhver tid kan gå ind og se, hvordan det går med de forskellige virksomheders måltal og opfyldelsen heraf.
I en undersøgelse, som Institut for Menneskerettigheder har foretaget, har 21 ud af 36 adspurgte virksomheder sagt, at den her åbenhed og benchmarking, hvor de kan holde sig selv op imod andre virksomheder, rent faktisk ville nytte noget i forhold til en mere lige fordeling af kønnene i ledelseslagene.
Det betyder jo, at man i erhvervslivet er klar på at se på ligestilling som et konkurrenceparameter, og det er også sådan, jeg mener man kan anskue det.
De vil gerne vide, om virksomhederne går op i mangfoldighed og ligestilling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Nu talte jeg om de evindelig krænkelsesparate feminister, men medmindre ordføreren mener, at hun tilhører den gruppe, så skal hun ikke føle sig ramt.
Men lad det nu ligge.
Kloakrenserne tilhører en branche, et område, hvor der er langt flere mænd, og forskellen er faktisk større end den, ordføreren nævner, på direktionsgangene.
Lad os starte dér med at få kvoter dér og sørge for, at der er fuldstændig ligestilling dér.
Så lad os starte med kloakrenserne – hvad siger ordføreren til det?
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg elsker mænd, jeg elsker kvinder, jeg elsker alle køn, og der må godt klappes og jubles, og hvad der nu føles for.
Og en feminist kan både være mand og kvinde eller et tredje køn.
Så det er i hvert fald en åben invitation til, at også mænd må definere sig som feminister.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-05-26:
Tak for det, og tak for ministerens besyv.
Dansk Folkeparti henviser til Jyllands-Posten, og lige nøjagtig det udsagn havde jeg også med i dag.
Når ministeren nævner kodeks, har han så taget i betragtning, at man i Sverige ser, at 37 virksomheder har meldt sig ind under den hat, og her siger man, at det ikke fungerer, og at man nu vil ty til andre metoder?
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Jo, det er rigtigt, at Socialdemokratiet – og det var både, før vi kom i regering, og efter vi har dannet regering – har været meget optaget af at sikre, at de små og mellemstore virksomheder ikke bliver klemt i hele betalingsspørgsmålet.
Jeg siger bare, at muligheden for at lave et frivilligt kodeks her sammen med branchen med en større og bredere tilslutning end den, man har oplevet i Sverige, kan være det, der løser det bagvedliggende problem.
Og hvis ikke det kan løse det, ser jeg også, at lovgivningsvejen selvfølgelig stadig væk er i kataloget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-26:
Det der med at tage sig sammen er da i hvert fald i allerhøjeste grad en nødvendighed, hvis ministeren skal prøve at følge op på det, som ministerens eget parti gik på valg på.
Man gik til valg på, at der skulle foregå et politisk indgreb, og at der skulle være betalingsfrister, der hed maks. 30 dage.
Det er det, som Socialdemokraternes ordfører på området har skitseret.
Så siger ministeren i øvrigt, at man har lavet de her kodekser bl.a. i Sverige tilbage i 2018.
Vil ministeren ikke oplyse om, hvor mange virksomheder der har ladet sig registrere i hele Sverige?
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Jeg kan starte med at bekræfte, at hr. Thomas Jensen er en rigtig god kollega, som jeg sætter stor pris på.
I virkeligheden er det vel ikke så anderledes i dag, end det var dengang.
Vi skal prøve at få løst det her problem, som jeg anerkender er der og mener er der for de små og mellemstore virksomheder, som kan blive ramt her.
Det, jeg bare siger, er, at jeg tror på, at vi med et frivilligt kodeks, som erhvervsorganisationerne måske kan være drivende bag og kan etableres med tilslutning fra en bred, bred kreds af virksomheder, kan rykke ved det bagvedliggende, som er forretningskulturen på betalingsområdet.
Det er derfor, jeg synes, vi skal afprøve den vej.
Det behøver ikke at gå langsomt.
Der kan hastigheden for min skyld godt være høj.
Og jeg skal også nok, hvis det kan betrygge nogen, »tage mig sammen« i forhold til at hjælpe med, at hastigheden ikke er lav, men at den er høj.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-26:
I Dansk Folkeparti undrer vi os jo i ganske alvorlig grad over, at Socialdemokraterne i regering ønsker og mener noget andet, end Socialdemokraterne gør, når de ikke er i regering.
Vi kan jo finde en perlerække af citater fra Socialdemokraternes erhvervsordfører, som sammen med – gæt engang – hr. Hans Kristian Skibby, som står her, udtalte sig til Jyllands-Posten om de helt horrible eksempler, der findes på, at især de små og mellemstore danske virksomheder bliver udsat for en meget, meget grov pression fra de store virksomheder, de er vareleverandører til, i forhold til at give langfristede kreditter, langt ud over det, der hedder almindelig god skik og brug.
Der har Socialdemokraternes ordfører jo sagt, at den daværende minister – og det var jo så hr. Brian Mikkelsen – bevægede sig med en meget lav hastighed i forhold til at gøre op med det her problem.
Der står faktisk ordret i Jyllands-Posten fra februar sidste år, ganske kort tid før valget: »Derfor skal den af ministrene, som har ansvaret for området, tage sig sammen og indkalde til forhandlinger ...«.
Det var ordene fra hr. Thomas Jensen, som jo er en glimrende kollega til erhvervsministeren.
Hvorfor mener erhvervsministeren i dag noget andet end det, erhvervsministeren gjorde, da han ikke sad i regering?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Jeg ønsker ikke ordet.
Jeg trykkede mig ind tidligere, da jeg prøvede at få en tredje kommentar til fru Samira Nawa.