runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2021-10-12:
Regeringens forslag om at etablere en ny ordning i Rigsarkivet til at hjælpe ansøgere til tidlig pension er en del af den større regning, som ikke kun er forbundet med udgifter til 12,1 mio. kr.
Lovforslaget er en del af en samlet regning, som knytter sig til den såkaldte Arnepension – en regning, som indebærer, at arbejdsudbudet falder med 9.000 personer, ikke ligefrem befordrende i optakten til en højkonjunktur, for arbejdsmarkedet står og skriger på flere hænder og hoveder.
At trække de mange tusinde mennesker ud af arbejdsmarkedet betyder, at regningen lander på svimlende 6,5 mia. kr., og dermed vil det samlede velstandstab i 2025 som følge af en tidligere pension til Arne og nedslidte løbe op i godt 10 mia. kr.
Det mener vi i Det Konservative Folkeparti er den helt forkerte vej at gå.
På den måde trækker regeringen både mennesker ud af arbejdsstyrken og gør samlet set Danmark fattigere.
Jeg synes, det er uansvarligt, at regeringen ikke har fundet de 12,1 mio. kr. til drift og håndtering til udlevering af borgeroplysninger i sagsbehandling af tidligere pension, når man samtidig har valgt at formøble danskernes skattekroner til at trække raske mennesker ud af arbejdsmarkedet for at finde beløb på flere milliarder.
På den anden side er det ikke rimeligt, når et flertal har givet en ret til nogle borgere, som nu kommer i klemme, fordi de ikke kan dokumentere.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-12:
I Enhedslisten synes vi, det er vældig fint, at vi laver en nemmere mulighed for at komme igennem Rigsarkivet i forsøget på at dokumentere, at man arbejdede dengang i 1970'erne.
Alle ved jo, at bureaukratiet var af et mindre omfang på det tidspunkt, og det er garanteret på alle måder vanskeligere at følge de krav, der i dag er til dokumentation.
Jeg kunne bare have ønsket mig, at ministeriet havde accepteret en enklere og mindre ressourcekrævende løsning som f.eks. at godkende a-kasse-medlemskab som en måde at måle det på, bl.a. fordi det dengang var helt utænkeligt, at man var medlem af en a-kasse, hvis ikke man havde dagpengeret.
Så der var enklere måder at gøre det på, og jeg håber, at vi måske kan komme til at løse de sidste problemer, der er i forbindelse med det her.
Samira Nawa (RV), 2021-10-12:
Mange tak, formand.
Lidt på samme måde som Venstres ordfører satte ord på det, så er Arnepensionen jo heller ikke groet i Radikale Venstres baghave.
Det er den ikke, fordi vi mener, at man med den her ret til tidlig pension får skåret ned på arbejdsstyrken og trukket nogle raske mennesker ud af arbejdsmarkedet.
Men vi er jo så heldigvis også i gang med nogle forhandlinger lige nu, et reformspor, for at løse den problematik, som vi har på arbejdsmarkedet, med mangel på arbejdskraft.
Når alt det er sagt, har et flertal i Folketinget jo givet nogle borgere en ret, netop retten til tidlig pension, og når man har en ret i loven, mener vi i Radikale Venstre ikke, at det skal være det, at man ikke kan dokumentere tidligere arbejdsforhold, der skal være afgørende for, om man så kan gøre brug af den rettighed eller ej.
Derfor støtter vi også det her lovforslag.
Jeg kommer også til at stille spørgsmål i løbet af udvalgsbehandlingen og måske eventuelt stille ændringsforslag, for er der andre steder i systemet, hvor der er nogle borgere, der har en ret, men som bliver forhindret i at gøre brug af den ret, fordi der er lange ventetider på at indhente dokumentation fra Rigsarkivet?
Sådan som jeg har forstået det, er der bl.a. nogle danske statsborgere, som ikke har deres gamle skolepapirer på sig, men er gået ud af 7. klasse f.eks. og ikke kan dokumentere, at de har et sprogniveau svarende til danskprøve 3, og de kommer i klemme i forbindelse med ægtefællesammenføring, hvis deres ægtefælle f.eks. er fra udlandet.
Så i Radikale Venstre synes vi, det er rigtig fint, at man får hjælp til en hurtigere sagsbehandling, når man skal indhente de her dokumenter i Rigsarkivet, men vi vil også gerne spørge ind til, om der er andre steder i lovgivningen, hvor man bliver forhindret i den her ret, som et flertal har givet en.
Karsten Hønge (SF), 2021-10-12:
Da vi forhandlede om mulighederne for ret til tidlig pension, indgik det her spørgsmål flere gange.
Vi prøvede at tage højde for, at det jo ikke er alle, der tager en sideuddannelse som revisor, men som man jo nok kan forestille sig har smidt deres lønsedler væk fra arbejdspladser, de har haft tilbage i 1970'erne.
Vi har sådan til dels taget højde for situationen ved at udregne årene for at kvalificere sig til tidlig pension sådan, at det ikke er hele år, og ved at vi går ind og lægger snitterne på nogle steder, hvor vi nok mente de fleste ville være i stand til at levere dokumentationen.
Men vi aftalte så også med hinanden, at så måtte vi se på situationen bagefter og se, hvor galt det var, og det er så en af de situationer, vi står i nu.
Med det her lovforslag får Rigsarkivet mulighed for at udlevere oplysninger uafhængigt af arkivlovens regler.
På den måde bliver det lettere for Rigsarkivet at hjælpe de ansøgere, der nu bare via en særlig blanket kan anmode om dokumentation for anciennitet på arbejdsmarkedet.
Men jeg tror også, vi må sige, at det jo ikke er sikkert, at vi er ved vejs ende med det.
Det er jo muligt, at det her ikke er nok, og så må vi se på, om der skal nogle andre tillempninger til.
Men det her er et lovforslag, som tager højde for en diskussion, vi faktisk havde i de dage, hvor vi forhandlede om ret til tidlig pension, og vi bliver nødt til at række den her hånd til de mennesker, der nu prøver at stykke deres arbejdsliv med ansættelsesforhold og kontrakter og lønsedler fra en svunden tid sammen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Tak for det.
Det har, i forbindelse med at folk søger om tidlig pension, vist sig, at dem, der skal indhente oplysning om deres beskæftigelse i de tidlige år på arbejdsmarkedet, er stødt på en langvarig sagsbehandling i Rigsarkivet.
Det er ikke rimeligt.
De er blevet lovet en hurtig sagsbehandling.
For at afhjælpe det problem bliver der med dette lovforslag givet mulighed for, at ansøgere om tidlig pension kan anmode Rigsarkivet om relevante oplysninger uden at anvende arkivlovens bestemmelser om ret til egenacces.
Rigsarkivet skal dermed udlevere relevante oplysninger til borgere, der anmoder herom, til brug for Udbetaling Danmarks behandling af borgerens ansøgning om tidlig pension.
Udleveringen af oplysninger vil ske uafhængigt af arkivlovens egenacces og i stedet via en særlig indgang til Rigsarkivet for ansøgere af tidlig pension.
Dansk Folkeparti kan således godt støtte forslaget.
Fatma Øktem (V), 2021-10-12:
Mange tak.
Da vores beskæftigelsesordfører, Hans Andersen, ikke kan være til stede i aften, vil jeg holde hans tale.
Som den socialdemokratiske ordfører oplyste, handler lovforslaget her om at sikre, at mennesker, der har brug for dokumentation for deres arbejdsliv, kan få en særlig adgang til deres oplysninger fra Rigsarkivet.
Selv om Venstre ikke har støttet Arnepensionen, vil vi gerne støtte, at denne adgang bliver mulig.
Det er ikke et forslag, der er groet i Venstres baghave.
Men når mennesker har fået en ret, vil vi gerne være med til at sikre, at dokumentationen også bliver mere overskuelig.
Derfor kan Venstre støtte forslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Tak for det, formand.
I søndags er det præcis 1 år siden, at et flertal i Folketinget besluttede at styrke lønmodtagernes rettigheder massivt med en ret til tidligere pension – en rettighed, som gør en forskel for mange tusinde danskere, der har haft et langt, hårdt arbejdsliv.
De kan nu trække sig tilbage og få nogle gode seniorår.
I august i år åbnede ministeriet for ansøgningerne.
Behovet har vist sig at være stort.
En opgørelse i midten af september viser, at næsten 20.000 danskere har søgt om tidligere pension.
Jeg er glad for, at det lykkedes at give de danskere mulighed for at trække sig tilbage på en god og ordentlig måde – ikke fordi de har været igennem en lang udredningsproces, men fordi de har ret til det og selv har besluttet det.
Jeg er også glad for, at det allerede kan blive til virkelighed for de første borgere ved det kommende årsskifte.
For langt de fleste er det uproblematisk at søge om retten til tidligere pension.
Systemerne fungerer.
Siden ansøgningen til tidlig pension åbnede, har Rigsarkivet stillet en særlig blanket til rådighed, så man har kunnet søge om relevant dokumentation for anciennitet på arbejdsmarkedet efter de nuværende regler.
Lige nu er der mellem 9 og 12 måneders ventetid på at få svar.
Det kan potentielt forsinke dem, som har ret til at overgå til tidlig pension i starten af næste år.
Derfor kan lovforslaget her være med til at sætte skub i processen ved at sikre en hurtigere behandling af deres anmodning om dokumentation, så de kan få en afklaring hurtigt.
Det er selvfølgelig efter vores opfattelse kun rimeligt, fordi de så kan gøre brug af den rettighed til tidligere pension ved årsskiftet, som de har.
På den baggrund støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk synes, at det var et ret interessant svar på det spørgsmål, der blev stillet, for det fortæller noget om, hvad udfordringerne også er her.
Vi skal lade være med at bilde hinanden ind, at vi i det danske samfund var komplet umulige til at integrere i 2007 eller 2008, og at vi i dag bare er verdensmestre.
Vi må nok erkende, at det er en kæmpe udfordring.
Det ville ikke overraske mig, hvis man også om nogle år ser en overrepræsentation både i ledighedsstatistikker, kriminalitetsstatistikker og andet for den her gruppe.
Vi skal selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at få de statistikker til at se så flotte ud som muligt, men jeg tror også, at vi er nået dertil i dansk udlændingepolitiks historie, at vi skal stoppe med at bilde hinanden ind, at den her gang bliver alt godt.
Vi skal selvfølgelig få kvinderne i arbejde; vi skal selvfølgelig gøre alt, vi overhovedet kan.
Men vi skal lade være med at bilde hinanden ind, at det bare bliver en kæmpestor succeshistorie, for så vil vi lyve for hinanden igen, igen, igen.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Denne særlov giver adgang for formentlig mere end 1.000 muslimske måske asylindvandrere fra Afghanistan.
Er det en politik, som hr. Marcus Knuth ønsker at stå på mål for?
Hvordan vil hr. Marcus Knuth se sine vælgere i øjnene, når han må indrømme, at han har lempet den danske udlændingepolitik og ved en særlov bragt 1.000 muslimske indvandrere til Danmark?
Det forekommer mig fuldstændig barokt, og man har så også åbnet for, at man i fremtiden vil gøre det her, når der er militære operationer i udlandet.
Det er ikke det, som jeg hører Det Konservative Folkeparti påstå er deres linje lige nu, hvor de virkelig prøver at pudse en stram udlændingepolitisk profil af.
Men man lemper udlændingepolitikken, man skaffer flere muslimer til Danmark, til lykke med det, hr. Marcus Knuth.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Jeg ved ikke helt, hvad fru Marie Krarup mener med, at man kender SF igen.
Altså, SF har altid støttet en humanistisk politik.
Vi har aldrig nogen sinde støttet, at der skulle være fri indvandring, eller at grænserne skulle være fuldstændig åbne, men lige i den konkrete situation vil jeg gerne referere min formands ord, når hun f.eks. siger, at vi vil have hjertet med i udlændingepolitikken, og det er det, der gør sig gældende her.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Nu må Dansk Folkeparti lige minde mig lidt om, hvorvidt Dansk Folkeparti var med i aftalen om at evakuere de irakiske tolke.
Det var Dansk Folkeparti, ikke?
Det kan være, jeg husker forkert, det vil jeg gerne lige tjekke en gang, men alt andet lige, som jeg sagde lige før, var det her en helt, helt særlig situation.
Det er jo ikke sådan, at vores ambassademedarbejdere fra Libanon og Pakistan og fra kontoret i Palæstina og tidligere i Syrien og vores nuværende ambassade i Irak kommer hertil.
Men det her var en 20 år lang indsats, der brasede fuldstændig sammen, og som jeg sagde meget tydeligt i min ordførertale: Den 9. august, selv om vi var under massiv kritik fra de røde partier – det kan Enhedslisten i hvert fald godt sige god for – for bare at skynde os at evakuere folk, sagde vi nej, vi gør det først i det øjeblik, hvor det virkelig, virkelig brænder på.
For – og jeg har selv været i Afghanistan, og jeg ved, hvordan Taleban gjorde i 2000, 2001 – deres modstandere hang som lig i lygtepælene, og det ville vi ikke kunne stå på mål for med danske ambassademedarbejdere.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Hvis de har sat deres liv på spil i kampen imod Taleban, er det forhåbentlig for Afghanistans skyld, det vil jeg da meget håbe.
Jeg vil da håbe, at de er gode patrioter, og derfor er det selvfølgelig grotesk, at de så skal udvandre til Danmark.
Men nu kender man SF igen.
Det er jo godt.
Så ved man, at de står for en lempelig udlændingepolitik.
Det, der så bare er mere mærkeligt, er jo, at SF er medunderskriver på en aftale, hvor V og K også er med, som jo ellers påstår, at de står for en stram udlændingepolitik, og regeringen har påstået det samme.
Og det er jo det, der er mærkeligt.
Men altså, hermed er det tydeligt: SF går ind for mere asylindvandring, og det er altså en aftale, som har samlet nogle partier, der går ind for det modsatte.
Det synes jeg er uhyggeligt at tænke på.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Ja, det gjorde fru Marie Krarup.
Det er rigtigt, at jeg sagde, at der vil være mulighed – det går vi i hvert fald ind for – for forlængelse af opholdstilladelsen
situationen taget i betragtning.
Vi tror simpelt hen ikke på, at der om 2 år vil være sikkerhed eller fred i Afghanistan, og vi har derfor en særlig pligt til at hjælpe de her mennesker, der har sat deres liv på spil for at hjælpe os danskere i kampen mod Taleban.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Jamen nu kender man jo SF igen – altså at man gerne vil have så mange fremmede til landet, at man synes, det er helt okay.
Men der står jo trods alt, at det er et 2-årigt midlertidigt ophold.
Men ordføreren sagde, at det muligvis var mere.
Det vil sige, at ordføreren altså vil støtte, at man får forlænget deres mulighed for opholdstilladelse mere end de 2 år.
Forstod jeg ordføreren rigtigt?
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Tak for det.
Vores ordfører hr. Carl Valentin kunne ikke være her i dag, så jeg læser hans tale op.
Jeg tør slet ikke tænke på, hvad det er for ting, afghanere, der har opponeret imod eller modarbejdet Taleban de sidste 20 år, kan blive udsat for med Talebans magtovertagelse i Kabul den 15. august.
Men jeg ved, vi ved, at henrettelser er en af de afstraffelser, som Taleban har gjort brug af.
Derfor er SF en del af den aftale, som står ved vores særlige ansvar for at hjælpe de afghanere, der ikke mindst har bistået den danske krigsindsats i Afghanistan, men som også har udsat sig selv og deres pårørende for store, store farer.
I SF er vi derfor glade for lovforslaget om at give midlertidig opholdstilladelse til personer, der i Afghanistan har bistået danske myndigheder, og vi er især begejstrede for, at afghanere får mulighed for at få undervisning, uddannelse og arbejde i løbet af deres ophold, og at de evakuerede afghanere vil være omfattet af reglerne i den danske integrationslov, der bl.a. indeholder tilbud om boligplacering, danskuddannelse og selvforsørgelses- og hjemrejseprogram.
At de evakuerede afghanere kan få mulighed for at blive en del af det danske samfund, er trods alt en forudsætning for, at de vil lykkes på det danske arbejdsmarked i de næste 2 år og muligvis mere til.
For der vil være afghanere, der ikke kan vende hjem til Afghanistan om 2 år.
Når man tænker på den aktuelle situation i Afghanistan og de mildt sagt ringe fremtidsudsigter, der tegner sig for særlig kvinder og piger, forstår man jo godt hvorfor.
Det er derfor også positivt, at lovforslaget tillader de omfattede at søge asyl og opholdstilladelse efter udlændingelovens øvrige regler, og med situationen i Afghanistan taget i betragtning vil vi derfor også lytte til Dansk Flygtningehjælp og Institut for Menneskerettigheders anbefaling om, at Udlændingestyrelsen har pligt til at rådgive de omfattede af forslaget om mulighederne for at søge asyl og om den retsstilling, der er forbundet med asyl.
Jeg kan på den baggrund meddele, at SF støtter dette lovforslag.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Vi har dårlige erfaringer med særlove på udlændingeområdet i Danmark.
Særloven om palæstinensere, der besatte Blågårds Kirke i 1992 og fik asyl kollektivt, og som siden har tilføjet Danmark mange udgifter og megen kriminalitet, burde være en lærestreg.
Men her ser vi så en ny særlov.
Det drejer sig om et ukendt antal afghanere, der har bistået danske myndigheder.
I begyndelsen fik vi at vide, at det var omkring 100, nu er det omkring 1.000.
Hvor mange er det egentlig?
Og hvor mange vil det i praksis ende med, når der jo formentlig også vil blive søgt om familiesammenføring i fremtiden?
Og hvad betyder det, at afghanere har bistået danske myndigheder?
Det lyder umiddelbart så heroisk, men det kunne også se ud, som om man har bistået, hvis man har gjort rent på den danske ambassade i Kabul eller været chauffør, ja, eller tolk for danskere.
Betyder bistået ikke, at de faktisk har taget et vellønnet job hos nogle udlændinge på egen regning og risiko?
Det mener jeg, og jeg mener ikke, at vi har en særlig moralsk pligt til at sørge for, at disse personer, der jo simpelt hen har haft et godt job i en periode af deres liv, får mulighed for at forlade deres fædreland og gøre Danmark til deres nye land.
Så selve idéen om, at vi har pligt til at tillade disse personers indvandring til Danmark, er forkert.
Måden, det er foregået på, er også mærkelig.
Det er sjusket gjort, for det viser sig jo, at der også tages nogle til Danmark, som allerede var udvist for bestandig af landet.
Hvorfor skal de dog tilbage til os, efter at vi med masser af bøvl og besvær er kommet af med dem?
Og hvad vil der ske med dem nu?
Skal de være i Danmark for altid på tålt ophold?
Skal de bo på Kærshovedgård?
Det er pinligt for regeringen, og det er pinligt for de partier, der støtter denne aftale, at udførelsen er så dårlig.
Sandsynligheden for, at disse mennesker vil blive i Danmark for altid og trække en mængde andre med sig, er meget, meget stor.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er en skændsel med det her lovforslag.
Det er det modsatte af en stram udlændingepolitik, som regeringen jo ellers påstår de fører.
Det er simpelt hen forkert at pådutte det danske folk flere udgifter og problemer med udlændinge, som ikke kan integreres i landet.
Der er dårlig erfaring med særlove i Danmark.
Det tager vi alvorligt i Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte L 43.
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Nej, det ved jeg ikke noget om, og det ved jeg jo bl.a. ikke noget om, fordi man ikke har lavet en screening af den her gruppe.
Den skulle have været foregået i Afghanistan for lang tid siden, så man havde et overblik over, hvem de var, og om de i realiteten var i fare.
Jeg er ret sikker på, at der er kommet nogen til Danmark i den her gruppe, der ikke skulle være kommet til Danmark, og så er jeg også ret sikker på, at der er nogle af dem, som vi står os rigtig godt ved at hjælpe nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Men jeg er ikke sikker på, at de er i livsfare, fordi de har hjulpet Danmark.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Ved ordføreren, om nogen af dem, som er kommet hertil, nogen af de tusind mennesker, som er kommet hertil, har været bosat i nogle af de områder, hvor Taleban allerede styrede og havde magten, for så har de vel ikke været i umiddelbar fare, altså hvis Taleban allerede styrede det område?
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Der er mange forfulgte mennesker rundtomkring i verden, der er mange, der lider, men der er også mange, der kæmper for deres egne fædrelande, og det burde disse mennesker selvfølgelig også gøre for at forbedre forholdene i deres egne fædrelande.
Problemet er, at det kan være meget svært at afgrænse helt særlige situationer, og det, der vil ske, vil jo være, at næste gang vil man også sige, at det er en særlig situation.
Hvordan kan Det Konservative Folkeparti dog foretage sådan en fejltagelse?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Så lad mig tage det hen i en mere positiv vinkel, for de spørgsmål om kriminalitet og arbejdsløshed, som hr. Lars Boje Mathiesen refererede til i forhold til de irakiske tolke, kommer jo fra et spørgsmål, jeg selv har været med til at stille for meget lang tid siden.
Hvad gør ministeren for at sikre, at vi ikke laver samme fejltagelse med de afghanere?
Jeg håber jo, at de fleste kan rejse hjem igen.
Det er måske lidt ønsketænkning.
I det tilfælde, at en del af dem kommer til at blive her, hvad gør man så for, at vi ikke havner i samme rille som med de irakiske tolke, men at vi får dem ud på arbejdsmarkedet, at de ikke bliver kriminelle, og at konerne ikke bare sidder derhjemme som arbejdsløse?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Det er rigtigt, at det stod i aftalen – heldigvis – for det er også fornuftigt, og derfor skulle det ikke have stået i det udkast, der blev sendt i høring.
Det er mit ansvar.
Det, som regeringen står på mål for, er det lovforslag, der er fremsat for Folketinget, og der synes jeg det fremgår ret tydeligt, at vi ikke accepterer den slags, og at lovgivningen ikke indirekte skal begynde at anerkende den slags.
Hvor mange drejer det sig om?
De interviews er ikke færdige endnu, men indtil videre – og jeg har så sent som her til formiddag holdt et møde med direktionen i Udlændingestyrelsen – har jeg igen fået bekræftet, at de ikke er stødt på mindreårige ægtefæller.
Men jeg skal understrege endnu , for de er ikke færdige.
De er ikke stødt på nogen, der er indrejst med mere end én ægtefælle, men det er rigtigt, at der er to kvinder, der er indrejst, som siger, at de har været gift med den samme mand på samme tid.
Den mand er nu død, så de er at betragte som enker.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Det lagde det oprindelige lovforslag jo op til.
Så alt andet lige må ministeren jo have haft en mistanke om, at der kan være personer i de kategorier, der er kommet hertil.
Jeg har også skrevet til ministeren og spurgt, hvad der er op og ned i det her.
Hvor mange personer er kommet hertil i de kategorier?
Vi ved fra medierne, at der er de pågældende to koner.
Kan ministeren med sikkerhed slå fast, at der ikke er andre tilfælde?
Det er det ene.
Det andet er: Hvorfor lavede man ordlyden, som man gjorde, når det er sådan, at vi i den aftale, vi havde lavet med regeringen, slog meget, meget tydeligt fast, at personer med flere koner eller mindreårige ægtefæller ikke skulle være en del af evakueringsaftalen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Men jeg håber, at ordføreren er enig i, at da man fløj dem ud fra Afghanistan og til Pakistan, var de reelt set i sikkerhed – at så havde man evakueret menneskerne i sikkerhed.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Årsagen til, at jeg spørger ind til det, er også, at jeg stadig væk synes, at ordføreren får det til at lyde så nemt.
Altså, fra Konservatives side og fra Venstres side var det først den 11. august, 4 dage inden Kabuls fald, at vi i allerallersidste øjeblik gik med til den her aftale, for vi synes, at man kun skal gøre det her, når det er i allerallersidste øjeblik.
Med det sagt så vi ikke andre muligheder.
Pakistan, Iran eller en eller anden base: De muligheder var der ikke.
Der var kun, som jeg ser det, den mulighed, som regeringen forfulgte.
Alt andet lige skulle man have gjort det meget hurtigere i forhold til forarbejdet, men da vi først stod der og det hele brændte på, var der altså ikke andre muligheder – bare lige for at sige det.