runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-30:
Jeg er sådan set enig i, at bare det, at en virksomhed skaber arbejdspladser, er samfundsgavnligt i sig selv.
Det sker jo hele tiden.
Når man går ind og bruger den ene eller anden form for statsfinansiering, må man gerne bruge den til at anspore til at gøre noget ekstra ud over bare at skabe arbejdspladser, f.eks. at sikre, at der er ordentlige løn- og arbejdsvilkår, at der tages nogle særlige miljømæssige hensyn og bæredygtighedshensyn eller andre former for samfundsmæssige hensyn.
Det er grundlæggende vores erhvervspolitik.
Vi afviser ikke, at man kan lave forskellige former for erhvervsstøtte både direkte og indirekte.
Vi synes bare, at det er fair, at når skatteyderne betaler, kan man også godt stille nogle krav den anden vej, så der er balance i det.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Jeg har en kort kommentar til det.
Jeg er helt enig i, at det netop skal være samfundsfremmende, når man bruger af fælleskassen.
Med initiativet med både grøn balance og socialøkonomisk balance er vi nærmest sikre på, at det ville ske, at det ville være med.
Her, hvor det er isoleret til iværksætterstøtte, er vi faktisk af den overbevisning, at det også vil ske.
Men det kan vi ikke fremskrive, så jeg er enig i, at der er usikkerhed forbundet med det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-30:
Nej, det er hele ideen om et panel, der skal sidde og godkende, hvilke investeringer der må foretages, og om man kan få fradrag for de pågældende investeringer, som jeg overhovedet ikke bryder mig om, og som jeg virkelig synes er en frygtelig, frygtelig idé.
Det ville jo betyde, at der skulle sidde nogle mennesker og godkende, hvordan folk vil bruge deres egne penge, og hvad de ønsker at investere i.
Det kan jeg næsten ikke sige nok dårligt om, og det bliver hvert fald aldrig vores politik.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Igen tak for de positive takter fra Venstre.
Jeg vil bare lige spørge ind til noget, der nu er blevet drøftet et par gange.
Der kan være en risiko ved at give mulighed for at investere i aktier fra en selskabsordning.
Der kan være huller, ingen tvivl om det.
Der kan være ting, der bliver uforholdsmæssigt udnyttet i sådan en lovgivning, hvis man gjorde den til virkelighed.
Vores ambition med det er jo at finde et fornuftigt leje, ligesom skatteministeren har sat en undersøgelse i gang, der skal finde ud af, om der er sådan et leje.
Det er jo noget, der bringer virksomheders opsparede kapital i spil for nye virksomheder.
Det er noget, der sætter noget nyt i gang: mulighed for at agere business angels i det små og lade bolden rulle i en positiv retning i stedet for at ophobe kapital, der står uden at blive brugt.
Hvis vi nu ser bort fra de huller, der kan være, anerkender ordføreren, at vi ud fra den vinkel sætter noget i gang?
Louise Schack Elholm (V), 2017-03-30:
Tak for ordet.
Jeg vil endnu en gang gerne rose Alternativet for at sætte fokus på iværksætterkulturen i Danmark.
Det er også et fokuspunkt for Venstre, ligesom vi også har fokus på andre måder, vi kan sikre vækst på.
Jeg vil tage de her tre beslutningsforslag hver for sig.
Med B 35 ønsker Alternativet en skattefritagelse af renteindtægter for op til 50.000 kr. pr. år fra private udlån til iværksættervirksomheder, herunder gennem lånebaseret crowdfunding.
Som også skatteministeren sagde – jeg synes selvfølgelig, at han sagde nogle meget fornuftige ting – vil det medføre en skattemæssig favorisering af udlån til iværksættere, og det kan gøre det sværere for allerede etablerede virksomheder at skaffe lån til deres investeringer.
Det kan også gøre det vanskeligere for etablerede iværksættervirksomheder at rejse egenkapital på grundlag af den skattemæssige begunstigelse af visse renteindtægter og låneforhold i forhold til visse investeringer i f.eks. aktier.
Vi mener ikke som udgangspunkt i Venstre, at en skattefritagelse af renteindtægter ved privat udlån er den rigtige måde at forbedre forholdene for iværksætterne på.
I B 36 foreslås det at ændre reglerne for medarbejderaktier, så mindre virksomheder kan tildele medarbejderaktier svarende til 25 pct. af medarbejderens årsløn, uden at denne skal beskattes.
Venstre er sådan set meget positiv over for aflønningen med medarbejderaktier, og det er derfor, at vi med finansloven for 2016 gennemførte regler, der giver ansatte muligheder for at modtage aktier uden beskatning, hvis det svarer til højst 10 pct. af årslønnen.
Vi vurderer derfor ikke, at forslaget vil have en effekt, som modsvarer, hvor kompliceret forslaget er.
Med B 37 ønskes det at ændre reglerne i virksomhedsordningen, så midler fra kontoen fra opsparede overskud kan investeres i aktier i iværksættervirksomheder.
Som ministeren også nævnte, har ministeren tidligere på året igangsat en analyse for at forbedre de selvstændiges muligheder for at investere det opsparede overskud.
Det her forslag er kun om en selektiv ændring af reglerne, som kun gavner iværksættervirksomheder, og vi er bekymrede for, at det kan medføre en forskelsbehandling af investeringerne, som på sigt kan hæmme væksten i samfundsøkonomien som helhed.
Vi er åbne over for at gennemføre en generel lempelse af reglerne for placeringen af opsparede overskud i virksomhedsordningen, hvis Skatteministeriets analyse viser, at det kan gøres på en fornuftig måde.
Det fremgår også af vores regeringsgrundlag.
Vi ønsker at færdiggøre arbejdet med det samlede vækstudspil, inden vi lægger os fast på enkelte initiativer, men vi er glade for de forslag, som Alternativet er kommet med, og vi ser det som en oplagt mulighed for en diskussion om iværksætteri.
Og Alternativets ønske om at fremme diskussionen om iværksætteri synes vi er positivt.
Men vi kan ikke på nuværende tidspunkt støtte forslagene.
Lea Wermelin (S), 2017-03-30:
Tak for det.
Det er jo lidt en fortsættelse af den debat, vi havde under det tidligere forslag, B 33, om, hvordan vi sikrer gode vilkår for iværksættere i Danmark.
Derfor vil jeg heller ikke gentage alt det, som vi var inde på dér, eller i hvert fald ikke alt for meget af det, men bare understrege, at vi fra Socialdemokratiets side også ønsker at være med til at sikre gode rammer for iværksættervirksomheder.
Det er også det, vi har med i vores vækstudspil, som vi lige har fremlagt »Vækst der virker – sådan skaber vi fremtidens arbejdspladser«, så vi deler Alternativets ønske om bedre vilkår for investeringer.
Vi er til gengæld ikke enig med forslagsstillerne i den finansiering, der bliver lagt op til i de her tre beslutningsforslag, og som er den samme som den, vi diskuterede under B 33, og så er vi heller ikke helt overbeviste om, at alle tiltag holder vand.
Som ministeren også var inde på, er det kompliceret lovgivning, med hensyn til hvilke konsekvenser det vil have, og det er klart, at det bliver en anelse underbelyst, når det er et beslutningsforslag, som fylder en femtedel af en A4-side.
Derfor vil jeg egentlig konkret tage fat i forholdet omkring at ændre reglerne for medarbejderaktier, hvor Alternativet foreslår, at den nuværende grænse på 10 pct. af medarbejdernes årsløn, der kan skattefritages, forhøjes til 25 pct., hvis man investerer i mindre virksomheder.
Den skattelettelse er vi grundlæggende imod.
Vi afskaffede selv tilbage i 2012 den her skattefordel for medarbejderaktier ud fra det princip, at løn bør beskattes ens, uanset hvordan man får den udbetalt, og at frynsegoder, som reelt er løn, også beskattes som sådan.
Det mener vi er et vigtigt princip at holde fast i i vores skattelovgivning.
Så hvis vi gør, som forslagsstillerne foreslår, så er det vores vurdering, at risikoen er, at der kan spekuleres i at udbetale lønnen som medarbejderaktier, og at det bliver en skattefidus for folk, som måske betaler meget i skat.
Sidste år genindførte de blå partier skattefritagelsen.
Det var vi imod på det tidspunkt, og derfor er vi også i dag imod, at man udvider ordningen.
Så vi støtter ikke beslutningsforslagene, men vi er enige i intentionen om at se sikre gode rammer for danske iværksættere og også bedre mulighed for at skaffe kapital.
Derfor vil jeg bare afslutningsvis igen sige, at jeg håber, at regeringen snarest muligt vil indkalde Folketingets partier til vækstforhandlinger, sådan at vi også specifikt kan kigge på, hvad vi gør i forhold til landets iværksættere.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-30:
Jamen jeg synes sådan set, at der med de to sidste forslag, altså spørgsmålet om crowdfunding og det her med virksomhedsskatteordningen, er nogle områder, hvor vi i regeringen er helt enige med Alternativet, nemlig at der er behov for at sikre alternativ likviditet til iværksættervirksomheder eller til virksomheder i det hele taget.
Regeringen skal jo melde ud med, hvad vores vækstinitiativer skal være, og det skal vi nok komme til.
Den tidligere Venstreregering havde en række forslag til at sikre øget likviditet, og det er jo et spørgsmål om dels at konkurrenceudsætte dem, der sidder på pengene – i dag er det bankerne og pensionskasserne – dels at finde inspiration i, hvad man gør i Sverige.
Her har man jo en situation, hvor langt flere helt almindelige mennesker investerer i små virksomheder, enten ved at investere direkte i dem og få et skattefradrag – det kunne være investorfradraget – eller ved at investere via pensionsmidler og andet.
Så den dagsorden om at sikre likviditeten ved at dreje på nogle håndtag er vi positivt stemt over for.
Vi synes, der bliver drejet på en lidt forkert måde på nogle af de her håndtag, men jeg håber og tror, at vi kan finde hinanden i fællesskab og sikre, også med Alternativet, at vi får øget likviditetsmulighederne for ikke blot iværksættere, men danske virksomheder i det hele taget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-03-30:
Det er ikke for at forlænge debatten.
Jeg vil bare høre om ordføreren, René Gade, ikke er enig i, at det afgørende i forhold til det her sådan set ikke er hastigheden.
Det er jo et langt, sejt træk, som man også har gjort i England, på iværksætteriområdet, hvor man sådan skal have oparbejdet en kultur hos danskerne i forhold til i større grad at investere i unoterede aktier, og at man også skal have folk til måske at turde tage chancen, altså at opbygge nogle rammer om det.
Jeg ser det i hvert fald som langt mere afgørende, at vi får lavet en anden kultur i forhold til iværksætteri i Danmark, end at det går så voldsomt hurtigt i Folketinget.
Dermed ikke sagt, at jeg synes, det først skal komme næste år, men om det kommer i maj måned, eller om det først kommer i august måned, synes jeg ikke nødvendigvis bør være så afgørende.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Igen vil jeg sige tak for bemærkningerne, og jeg noterer mig også de ulemper, der kan være ved den form for selskabsspekulation, som Enhedslistens ordfører påpegede, og som også skatteministeren påpegede.
Det skulle naturligvis være på et fornuftigt, begrundet og gennemanalyseret fundament, at man åbnede for et delelement, og glædeligvis lyder det til, at skatteministeren har igangsat et initiativ, der går i den retning.
Vi vil meget gerne bakke op fra Alternativets side, hvis man finder sådan en rimelig tætmasket udgave, hvor man alligevel kan give iværksætterne noget støtte.
Kunne skatteministeren måske give mig sådan et hint om, hvilket af de her tre forslag der har størst velvilje fra skatteministerens side nu, hvor jeg kan høre, at der ikke er den helt store velvilje over for dem alle tre sådan i deres helhed?
Er der et af dem, som vi skal gøre vores poser ekstra grønne for at nærme os skatteministeren med?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-30:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Altså, det er jo sådan, at vand løber én bestemt vej, og hvis man fuldstændig lovligt kan undgå en hård beskatning ved at lave særlige selskabskonstruktioner eller andet, gør man naturligvis det.
Og det er også fair nok at gennemføre det som lovgivning, men så skal man gøre det med åbne øjne.
Jeg foretrækker som skatteminister at sænke skatterne ad fordøren.
Den tidligere Venstreregering havde jo et forslag til at sænke aktiebeskatningen, og hvad den her regerings holdning er til det spørgsmål, bliver afklaret, når vi senere skal se på vækstinitiativer.
Men hvis man skal sænke aktiebeskatningen, synes jeg ikke, man skal gøre det ad bagdøren med sådan en model her.
Så skal man gøre det ad fordøren ved at sænke aktiebeskatningen.
Men når det er sagt, kan der godt være muligheder for – og det er det, analysen i Skatteministeriet gerne skulle vise – at man i en eller anden form kan åbne op for investering af et opsparet overskud i virksomhedsordningen, uden at det får de her negative konsekvenser, som følge af at skattebyrden flytter rundt.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-30:
Mit spørgsmål går faktisk på det her med B 37, som skatteministeren også var inde på, og hvor jeg i hvert fald ser en risiko for, at det kan føre til en eller anden form for skattespekulativ adfærd.
Er det også sådan, jeg skal forstå det, skatteministeren siger om, at der kan være en risiko?
Jeg kunne f.eks. forestille mig, at man kunne oprette iværksættervirksomheder proforma for at få det her skattefradrag og andet.
Er ministeren enig i, at der kan være den risiko?
For det var i hvert fald en af de ting, jeg hæftede mig ved ved forslaget.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Nej, jeg er helt enig.
Jeg synes, det var en meget god kommentar fra hr. Martin Lidegaard, der sagde, at vi var mange, der egentlig kappedes om den samme dagsorden.
Vi er jo et nyt parti herinde, og vi rider på skuldrene af mange af de andre partier, der er kommet med rigtig mange af de beslutninger, vi kommer med, tidligere igennem den politiske historie.
Derfor er det heller ikke lige nødvendigvis måneders hastighed, det er såmænd bare det, at vi sikrer, at det kommer på dagsordenen.
Så da vi så, at den tidligere regering pludselig ikke havde det her med i den nye pakke i regeringsgrundlaget, tænkte vi, at vi skal sikre os, at den her fastholdes.
Så jo, fokus skal fastholdes, og så gør det ikke så meget, om det er måneder eller uger, bare vi er med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-03-30:
Ja, fint.
Jeg ser frem til et godt samarbejde, også i udvalget.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-30:
Så vil jeg bare takke for det.
Vi fortsætter udvalgsarbejdet, så tak.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-30:
Det er altid vanvittig spændende at have den her slags drøftelser.
Det er i hvert fald noget, der har optaget Radikale Venstre i mange år.
Ganske ligesom tidligere er vi meget optaget af, at der er åbenhed om, hvordan de her lister fremkommer, og at det er tydeligt for vælgeren, når man går ind i stemmeboksen, at man har en mulighed for at stemme på det enkelte parti, og at det har man mulighed for at sætte sig ind i.
Det kræver altid teknik for den enkelte borger at sætte sig ind i, hvordan man skal stemme til et valg.
Som det er i dag, har man flere forskellige muligheder, og ved at tilføje den her nominerede, politisk prioriterede rækkefølge mener vi faktisk at man giver partierne endnu en mulighed for at træffe et valg, som ikke handler om, hvilket navn den enkelte politiker har, men i højere grad om, hvor man ønsker de forskellige politikere placeret på stemmesedlen.
Det synes vi er rigtig fornuftigt.
Det har vi ment tidligere, det mener vi fortsat.
Den anden del af forslaget handler jo om partilistestemmer, og det er også her en mulighed, man får.
Det er klart, at der har man nogle overvejelser i de enkelte partier om, hvor man bliver opstillet henne.
For hvis man skal have et meget højt personligt stemmetal, er det rigtig godt at være opstillet der, hvor der er en høj koncentration af vælgere.
Det handler selvfølgelig også noget om, i hvilken grad man får partilistestemmer i partiet, eller om man får personlige stemmer.
Så der er rigtig mange diskussioner, men det er jo nogle, man kan tage internt i partiet.
Så vi er for begge forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-30:
Vi synes, det er mest retfærdigt, at dem, der får flest personlige stemmer, er dem, der vinder valget.
Vi synes, det er fint med det forslag, der hedder L 125, fordi det giver mulighed for selv at bestemme, hvordan man vil opstille sine kandidater på listen med eller uden en spidskandidat.
Med hensyn til L 125 er vi også glade for i fremtiden at kunne benytte sådan en lynlåsmetode, hvor man f.eks. kan lave en opstillingsliste, der skifter mellem mænd og kvinder.
Dog er spørgsmålet, om vi er ved at lave valgprocedurer, som er helt uoverskuelige for almindelige mennesker.
Og så er vi så ved at lave to nye punkter eller i hvert fald moderere punkt c og d.
Jeg synes, det er en tanke værd, hvorvidt vi i fremtiden skulle overveje at forenkle det hele lidt, så det ikke kun er politikere, der forstår det.
Det ville måske være en idé at gå i bund med valgloven på et tidspunkt.
Villum Christensen (LA), 2017-03-30:
Tak for det.
Med de to lovforslag, som vi behandler her, er vi helt nede i detaljerne i vores demokrati, kan man vel sige.
Som det er i dag, har partierne kun mulighed for at opstille deres kandidater i alfabetisk rækkefølge, og derfor ser vi ved hvert valg kreative forsøg på at kravle op på listen i håb om at opnå et bedre valg.
Der er ikke grænser for, hvad vi har set på dette område.
Ikke alene er det helt urimeligt at presse mennesker til at ændre deres navn blot for at opnå drømmen om at komme i Folketinget, kan man sige, men også for demokratiets og rimelighedens skyld ville det være mere hensigtsmæssigt, hvis man overlod det til partierne at vurdere, hvem der skal stå hvor på listen, fremfor at lade en tilfældighed, som hvilket navn man nu er blevet givet af ens forældre, afgøre, om man får marginalt større chance for at opnå valg.
Det andet spørgsmål drejer sig om, hvorvidt det er det personlige stemmetal, som skal afgøre, om en kandidat opnår valg til Folketinget.
Hvis man spørger en tilfældig vælger om, hvad der er afgørende, er jeg helt sikker på, at svaret vil være, at det er de personlige stemmetal.
Det er den almindelige opfattelse.
Men det er jo ikke altid tilfældet.
Hvorfor ikke indrette systemet, så det lever op til det, som vælgerne forventer?
Vælgerne forventer jo, det er det personlige stemmetal, der er afgørende ved et folketingsvalg, og ikke hvor stemmerne er afgivet.
Det vil man med det her lovforslag fra Dansk Folkeparti kunne opnå, og derfor forstår jeg heller ikke Magnus Heunickes bekymring, når han kommer ind på, at vi skal have tillid til systemet, for det her må jo give mere tillid, når systemet svarer til de helt almindelige forventninger.
Der var mange bekymringer i hr. Magnus Heunickes tale, men hans bekymring om, at det skulle være i overensstemmelse med den forventning, borgerne eller vælgerne har, synes jeg kun kan pege i retning af, at man skal støtte forslaget.
Man kan sige, at der altid er tale om en demokratisk afvejning, men hvad er mest demokratisk?
Er det antallet af personlige stemmer, der skal afgøre, om en kandidat opnår valg, og skal man lade partierne selv beslutte rækkefølgen på deres opstillingsliste, eller skal man lade valget af kandidater være afhængigt af tilfældigheder såsom ens forbogstav, som jeg var inde på, eller af, hvor man er opstillet?
Jeg skal i øvrigt hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter de to lovforslag.
Carl Holst (V), 2017-03-30:
Venstre støtter både L 124 og L 125.
Ministeren har på glimrende vis redegjort for, hvad det drejer sig om, og det er, at partierne, det er i det ene forslag, skal kunne vælge rækkefølgen, og om, og det er i det andet forslag, om det kun er personlige stemmetal eller personlige stemmetal og listestemmer, der afgør rækkefølgen i, hvem der er på valg.
Det understreges, at det er en mulighed, som de enkelte partier kan gøre brug af, og det er det, der er baggrunden for, at Venstre støtter begge forslag.
Jeg vil sige, at I har ret i, at nogle af mine partikolleger under tidligere debatter har haft et andet udgangspunkt.
Jeg står i dag og fremlægger Venstres udgangspunkt med det synspunkt, at godt nok er partierne ikke nævnt i grundloven, men de er rygraden i vores demokrati, i form af at det er partierne, der opstiller kandidater til byrådsvalg, regionsrådsvalg og folketingsvalg, og at det er dem, der udøver den politiske idéudvikling, som sker internt i partierne.
Jeg har det udgangspunkt, at den rygrad skal have bedst mulige rammer for selv at tilrettelægge, altså i det enkelte parti, hvordan man ønsker at det arbejde skal udmøntes.
Derfor, altså fordi det er frivilligt, er Venstre positive, men det er selvfølgelig også ud fra en forudsætning om, at det skal kunne lade sig gøre, hvad jeg har svært ved at forestille mig det ikke kan.
Det er jeg meget betrygget ved at høre.
Så siger hr. Magnus Heunicke, at det er et mærkeligt forslag, set i lyset af at det er fremsat af Dansk Folkeparti, men regeringen støtter det.
Og hvis regeringen støtter det, hvorfor fremsætter de det så ikke selv?
Og det er da Christiansborgfnidder.
Man ser ikke på et forslag og spørger, hvem der har fremsat det, men man ser på indholdet.
Vi ser frem til det videre arbejde, og jeg takker for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2017-03-30:
Det kommer lidt bag på mig, at vi skal have sådan en polemisk debat her.
Men det står selvfølgelig frit for, hvilke spørgsmål man vil stille.
Mit ærinde er at sige, at vi ikke på nuværende tidspunkt kan sige, hvad vi vil stemme for eller imod af de her to lovforslag.
For det er forslag, som ikke har været i høring, og fra starten af har vi sagt, altså de gange, hvor vi har behandlet lignende forslag, at vi er nødt til at have det bredt funderet og have den faglige fundering i orden.
Og derfor har jeg nu sagt, at vi vil indkalde til høringer og indkalde eksperter og se, om vi kan nå at få lavet en evaluering af valgkredsreformen.
For jeg opfatter det her som noget, der er blevet aktuelt på grund af valgkredsreformen.
Det kan være, at jeg ikke har ret i det, men det kan vi jo så få belyst i udvalgsarbejdet.
Det står ethvert parti frit for at gøre det, og jeg synes ærlig talt, at det er en rimelig og redelig måde at føre folketingsarbejde på.
Morten Marinus (DF), 2017-03-30:
Tak for det.
Det er jo en debat, vi har haft før.
Jeg tror, det er femte gang her inden for de senere år, at vi har debatten, og jeg kan se, at allerede under en debat i oktober 2008 mente kollegaer fra ordførerens parti, Socialdemokratiet, også, at det gik for hurtigt.
Dengang ønskede Socialdemokratiet at komme ud og spørge partiets bagland, og jeg ved godt, at Socialdemokratiet er det største parti her i Folketinget.
Men hvor mange år tager det, inden man har spurgt hele baglandet?
Magnus Heunicke (S), 2017-03-30:
Min konklusion i ordførertalen var, at vi er nødt til at arbejde med det her grundigt.
Jeg har ikke afvist forslaget, og jeg har heller ikke sagt, at vi vil stemme for det, men jeg har sagt, at det kan vi ikke på nuværende tidspunkt, fordi det er et lovforslag, der ikke har været i høring, fordi vi ikke har haft den grundige proces, som jeg mener er nødvendig at have som fundament for at lave sådan noget her.
Men til det principielle spørgsmål om, hvorfor man ikke bare vil give frit valg til alt muligt, vil jeg svare, at det skal vi ikke gøre i vores valglove, for jeg står fast på, at det vil være helt hovedløst, hvis man siger, at der er et parti, der har en anden fikumdikmåde at gøre tingene på.
Til det, at man vil have lov til at stille op på den måde, og at det er ens eget frie valg, vil jeg sige, at nej, det er det ikke, for valgloven gælder for alle partier, og så må man så vælge, hvilke af de demokratiske og velfunderede muligheder man så vil have.
Det arbejde skal vi nu have gjort velfunderet og ordentligt.