runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Tak for det.
Under min ordførertale rejste jeg spørgsmålet om afstandskravet for den her radius, afgrænsningen på 500 m, og det er egentlig, fordi jeg synes, det kunne være interessant at vide, hvordan man i ministeriet lige præcis er nået frem til 500 m. Dansk Folkeparti bakker jo om forslaget, men det kunne være interessant at vide, om der var en mellemregning eller et eller andet skøn, der gør, at man lige præcis lægger sig fast på 500 m.
Ellers er vi da helt åbne over for, hvis ministeren måtte være interesseret, at øge den afstand, fordi det måske kunne være et virksomt middel, og også fordi 500 m i nogle tilfælde vil være ret lidt, og så kunne man jo sagtens kigge på at gøre den større.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Når vi f.eks. ser, at brugen af peberspray i dag i 15 pct. af tilfældene sker over for psykisk syge, er det så ikke for ministeren et tegn på, at der kan mangle ressourcer i det borgernære politi?
Der er jo faktisk blevet skåret ned på det siden 2011 – noget, Enhedslisten har kritiseret.
Men det er jo også et tegn på, at der f.eks. mangler uddannelse hos politiet, når man kommer i en situation, hvor det er nødvendigt at bruge et så alvorligt magtmiddel, som peberspray er, mod psykisk syge.
Giver det ikke anledning til nogle overvejelser hos en minister, som kommer fra et parti, som kalder sig Danmarks liberale parti, og som derfor i udgangspunktet burde være interesseret i den mindst mulige magtanvendelse over for borgerne?
Søren Pind (V), 2016-10-28:
Altså, jeg oplever ikke, at politiets anvendelse af peberspray generelt set er uproportionalt, og jeg mener sådan set, der er en klar praksis for, under hvilke omstændigheder det skal foregå, så jeg deler ikke den bekymring.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det sidste var lidt tåget, synes jeg.
Det fremgik ikke helt klart, hvad justitsministeren mente med det.
Men det er da rigtigt, at vi på venstrefløjen enormt gerne vil bekæmpe økonomisk kriminalitet.
Der bliver svindlet for milliarder af kroner hvert år, SKAT er blevet sparet i stykker, bl.a. med ministerens parti for bordenden, og det har efterladt os med et stort problem.
Men med hensyn til det her lovforslag vil jeg gerne stille et spørgsmål om peberspray.
Institut for Menneskerettigheder siger i den rapport, som de har lavet i 2015, at der er brug for en præcisering af de gældende regler og en indskærpning af praksis, i forhold til at f.eks. politiet ikke må anvende peberspray mod personer, som de har opnået kontrol over; at politiet som udgangspunkt ikke må anvende peberspray mod føreren af et køretøj i fart – det sker jo desværre – at politiet som udgangspunkt ikke må anvende peberspray i lukkede rum; og at politiet som udgangspunkt heller ikke må anvende peberspray over for psykisk syge.
Er det nogle indskærpninger og præciseringer, som justitsministeren ser der kunne være brug for?
Søren Pind (V), 2016-10-28:
Min egen tanke om det, jeg bliver spurgt om her, er, at det er uholdbart, hvis man ved så tydelig en omgåelse i virkeligheden blæser samfundet en hatfuld.
For det, som det her forslag tager sigte på, er folk, som er advaret, og som så er sat ud i forhold til det bestemte sted, de sælger hash fra, og blot flytter hen lige i nærheden.
Og jeg forstår ikke rigtig, hvilket beskyttelseshensyn det er, SF mener at varetage i den her sammenhæng.
Når jeg tænker på de magtmidler, som f.eks. venstrefløjen er meget glade for på skatteområdet, så forbløffes jeg over den grad af beskyttelse, man mener at hashhandlere skal have.
Jeg har det sådan med det, at jeg har en opfattelse af politiets uddannelse som værende anderledes end det, hr. Rune Lund beskriver.
Så jeg kan simpelt hen ikke genkende det billede, der tegnes, af, at politiet skulle være uforberedt på det her.
I forhold til mangelen på politi vil jeg sige, at det jo er noget, som det her Folketing har håndteret ved, at en kreds af partier er gået sammen om en politiaftale, hvor man tilfører politiet flere midler – 2 mia. kr. frem mod 2019 – men udfordringen består selvfølgelig i, at det tager tid at få de penge omsat til faktiske mennesker.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det sidste var jo nærmest sådan en enten er I med os, eller også er I imod os-formulering.
Det synes jeg egentlig er lidt skræmmende, når vi diskuterer indskrænkninger i noget så fundamentalt som ytringsfriheden.
Vi er nogle, der tillader os at have den holdning, at det ikke giver mening at forbyde vanvittige holdninger, men at vanvittige holdninger skal bekæmpes i det åbne.
Vi kan læse, at ytringer fremsat som led i religiøs oplæring i en kirke, et tempel eller en moské kan være strafbare, mens debatindlæg i almindelige massemedier som hovedregel ikke vil være strafbare, fordi der er tale om såkaldt almindelig offentlig debat.
Så det, sognepræsten siger i kirken, kan være strafbart, men skriver man et indlæg i Kristeligt Dagblad, er det ikke strafbart.
Jeg vil spørge ordføreren, om det er sådan, det skal forstås.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-28:
Måske var ministerens svar, at der er kommet mere vold eller ballade, og at folk sætter sig mere til modstand, og derfor er muligheden for brug af magtanvendelse steget.
Generelt set kan vi jo glæde os over – og det glemmer vi tit i de her debatter, vi har i Folketinget – at kriminaliteten i Danmark er faldende.
Det er den markant, og sådan har det været i en lang årrække.
Så er der selvfølgelig nogle steder, i nogle miljøer, hvor den er blevet grovere, selv om den overordnet set er faldet.
Men så vil jeg godt stille ministeren et spørgsmål i forhold til det her med hashklubber.
Det er klart, at det er et ønske fra politiet ikke at skulle igennem den samme trummerum, hver eneste gang nogle flytter til en ny lejlighed, eller hvad det kan være.
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Det synes jeg er et besynderligt spørgsmål, for det er jo ikke i orden, at en skolelærer står og opfordrer til det.
Det står i ansættelseskontrakten, så der er allerede regler for det.
Man kan blive fritstillet som følge af det.
Men når fru Zenia Stampe spørger til den anden del, synes jeg, det er helt reelt at sige, at man ikke kan svare på spørgsmålet om den konkrete situation.
Fra lovgivernes talerstol kan vi ikke svare på, om der er tale om en religiøs forkynder, eller om der er tale om det, man vil betegne som religiøs oplæring.
Det er overladt til domstolene.
Det synes jeg da er helt reelt.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Det vil sige, at det kan ordføreren overhovedet ikke svare på.
Jeg synes bare, det er interessant.
Retsvæsenet skal jo en dag sidde og administrere de her regler, men hvis politikerne, som har støttet det her forslag, ikke engang selv kan sige, hvad der gælder, så lægger man afgrænsningen af ytringsfriheden i hænderne på nogle jurister i stedet for os politikere, som da i det mindste burde tage ansvaret for de indskrænkninger, som vi foreslår.
Lad mig så spørge om noget andet.
Hvis en folkeskolelærer siger til sine elever, at det er okay, at deres forældre en gang man imellem giver dem et rap over fingrene, så de lærer, hvad der er ret og slet, er det så altid uden straf og helt i orden?
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Det afhænger af den konkrete situation.
Hvilket fag er der tale om, hvad underviser den pågældende i, hvilken tilknytning er der i øvrigt?
Det vil jeg lade domstolene afgøre.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Andre har været inde på det: Der er en vis uklarhed.
En ting er holdningsforskelle: hvor langt skal ytringsfriheden gælde, hvem skal den gælde for osv.?
Men en anden ting er selve forslaget og afgrænsningen.
Fru Mette Bock var inde på begrebet religiøs oplæring.
Det er lidt uklart, hvad det egentlig indeholder.
Derfor vil jeg gerne spørge helt konkret.
Er det så omfattet af de her nye regler om kriminalisering?
Er det så noget, som vedkommende skal kunne straffes for?
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Også det står jo i lovforslaget.
Det gælder naturligvis alle religiøse forkyndere.
Det gælder i alle situationer, hvor der er tale om religiøs oplæring.
Det står meget klart i lovforslaget.
Og må jeg så ikke igen gentage det samme svar, som jeg gav til hr. Rune Lund: Vi mener – og det er jo vores holdning – at der er forskel på situationen, når en prædikant står som led i en religiøs oplæring og fortæller, hvordan livet skal leves, og dér opfordrer til noget, der altså er strafbart, altså opfordrer til terror, drab, voldtægt, voldshandlinger, incest, pædofili, frihedsberøvelse, tvang og flerkoneri, og når man deltager i en åben offentlig debat om det.
Der er en forskel set med vores øjne.
Det tror jeg er at trække den her debat lige voldsomt langt ud.
Det, vi diskuterer her, er jo opfordringer til kriminelle handlinger – billigelse af terror, drab, voldtægt, voldshandlinger, incest, pædofili, frihedsberøvelse, tvang og flerkoneri.
Og lad os lige holde fast i, at det er det, vi diskuterer.
Mette Bock (LA), 2016-10-28:
Tak for det.
Der er jo et luthersk begreb, som hedder det almindelige præstedømme, og det betyder sådan set, at enhver døbt er forpligtet på at gå ud og forkynde og oplære i den protestantiske tro.
Når fru Trine Bramsen står på Folketingets talerstol og siger, at religiøs forkyndelse består i, at der er nogle, som står og siger, at sådan skal det være, og at det ikke står til diskussion, så må det vel være et tegn på, at fru Trine Bramsen ikke kender til Luther og Luthers tilgang til, hvad det vil sige at være døbt.
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Men jeg forstår egentlig ikke, hvorfor Enhedslisten stiller det spørgsmål, for det står jo meget klart formuleret i det lovforslag, som vi diskuterer her – nemlig som led i religiøs oplæring.
Og det støtter vi Socialdemokrater.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Så jeg skal forstå det sådan, at hvis en vanvittig ytring bliver fremsat af en præst eller af en imam i en kirke eller en moské, skal det være strafbart.
Hvis en præst eller en imam fremfører præcis det samme synspunkt på præcis den samme måde i et dagblad dagen efter, så er det ikke strafbart.
Er det sådan, det skal forstås, og er det en værdig måde at behandle ytringsfriheden på i det her land?
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Grunden til, at der i lovforslaget står, at det skal være som led i religiøs oplæring, er jo netop, fordi det er i den situation, hvor man har en religiøs læremester, der prædiker, der indlærer, der giver retningslinjer om, hvordan man lever livet, og hvordan det bør leves.
Men der er jo forskel på det og så at deltage i en politisk debat.
I den politiske debat bliver der jo sagt utrolig mange ting, og der er præmissen, at det er til debat.
Men det er det ikke i de religiøse rum.
Der er præmissen netop, at der er et religiøst overhoved, der fortæller og udstikker retningslinjer om, hvordan man skal leve rigtigt.
Det er jo den problemstilling, der rammes med det her lovforslag.
Det er vi sådan set tilfredse med.
Mette Bock (LA), 2016-10-28:
Altså, vi taler jo om religiøs oplæring.
Det er ligesom det begreb, der her bliver brugt.
Og jeg vil gerne spørge, hvad argumentet er fra Socialdemokraternes ordførers side for, at det her så gælder i forhold til religiøse ytringer, men ikke i forhold til politiske ytringer.
For hvis det gælder i forhold til religiøse ytringer i den udlægning, som fru Trine Bramsen giver det der, er det altså ikke for protestantiske præster – de er undtaget på forhånd – men det gælder andre trossamfund, eller hvordan skal jeg forstå det?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-08:
Den billige bolig, som man så bliver nødt til at finde, foreslår københavnske kommuner man skal finde ude i yderområderne, ude i de områder, hvor der ikke er noget arbejde at få.
Hvordan hænger det, som Venstre siger, om, at de har gjort alt det her, fordi det skal kunne svare sig at arbejde, og fordi man skal kunne komme i gang, sammen med, at de tvinger nogle ud, hvor der ikke er arbejde?
Kan man ikke godt høre, at det klinger lidt underligt?
Hans Andersen (V), 2016-11-08:
Jeg synes sådan set, begge ministre på meget udmærket vis svarer på de spørgsmål, der er stillet.
Hvis man som enlig forsørger på kontanthjælp med to børn har 17.600 kr., mener jeg sådan set godt, at man har råd til at betale en husleje.
Hvis man er på kontanthjælp og man fortsat sådan set forventer at være det, er det da meget fornuftigt, at man søger efter at finde en billigere bolig, hvis man konstaterer, at den bolig, man sidder i i dag, kan man ikke betale.
Men det skal alle mennesker.
Det er jo ikke bare kontanthjælpsmodtagerne, der skal sikre, at de har råd til at sidde i den bolig, de sidder i.
Det skal alle mennesker jo sikre.
Derfor er det da meget fornuftigt at gøre det, hvis man kan se, at man ikke kan betale huslejen efter årsskiftet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-08:
Vi har jo i hele det forløb tit spurgt Venstreministrene, om de her mennesker under kontanthjælpsloftet bliver fattigere eller vil kunne klare sig selv økonomisk.
Beskæftigelsesministeren sagde den 11. marts: Det er derfor også min klare vurdering, at hvis man har en almindelig husleje og foretager de nødvendige prioriteringer i husholdningsbudgettet, kan man få tingene til at hænge sammen og blive boende.
Den 17. oktober sagde boligministeren følgende: Man har haft tid til at forberede sig på kontanthjælpsloftet, og man har haft tid til at kigge sig omkring efter en ny bolig, som er billigere.
Så den ene siger, at man sagtens har råd til at blive boende, den anden siger, at det har man så ikke.
Jeg er så bare nødt til at spørge ordføreren, hvem af de to ministre der har ret.
Hans Andersen (V), 2016-11-08:
Den opfattelse deler jeg så ikke, for der er forskel på berørte personer og fuldtidspersoner.
Og det, der stod i lovforslaget, var, at det ville berøre 24.000 fuldtidspersoner.
Det berører så i dag ca. 33.000 personer – så jeg synes sådan set, at vi med de forudsætninger, vi har lagt til grund for lovbehandlingen, rammer rimelig tæt på det, vi forudsatte, da vi havde behandlingen i foråret.
Så jeg mener sådan set, at vi har været meget åbne og ærlige om konsekvenserne.
Jeg synes bestemt, at man skal blive boende i hovedstadsområdet, hvis man i dag er på kontanthjælp og omfattet af kontanthjælpsloftet.
Der er ca. 150.000 boliger i hovedstadsområdet, som man skal betale under 5.000 kr. om måneden for.
Så de boliger er jo her i hovedstadsområdet.
Der er faktisk 500.000 på landsplan til en huslejebetaling under 5.000 kr. om måneden.
Så de findes jo, og derfor vil jeg da anbefale, at man bliver boende her i hovedstadsområdet.
Der findes de fleste job også.
Ja, der var før kontanthjælpsloftet en forskel på ca. 700 kr. på at være omfattet af at få kontanthjælp og at få et job til HK's mindsteløn på omkring de 18.000 kr., og vi har nu sikret, at der er en mærkbar gevinst.
Altså, vi er nu oppe at tale om, at man får en gevinst på 3.000-4.000 kr. ved at tage det pågældende job.
Det er det, vi finder er nødvendigt for at sikre, at det altid kan betale sig at arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Nu spurgte jeg ordføreren, hvad den økonomiske gevinst var samlet set, og det ved ordføreren ikke, eller også vil ordføreren ikke så gerne forholde sig til det.
Hvis man tager et job til HK's mindsteløn på 37 timer, og man medregner de økonomiske gevinster, man har af at være på den overenskomst, nemlig pension, fritvalgsordning, feriefridage og feriepenge, så når man op på en månedsløn på 22.476 kr.
Til sammenligning er kontanthjælpen for en enlig – det tror jeg at ordføreren ved – 10.968 kr.
Det giver en difference – en gevinst – på ca. 11.000 kr. For en forsørger er kontanthjælpen ca. 14.500 kr., og der er altså en gevinst på over 7.000 kr.
Kan ordføreren bekræfte det, og kan man så ikke stoppe den snak om, at det ikke kan betale sig at arbejde?
Hans Andersen (V), 2016-11-08:
Jeg forholder mig til, at man, hvis man er på kontanthjælp og man bliver tilbudt et job i en butik på Strøget, til at starte med kan få ca. 18.000 kr. om måneden.
Det er det, man står med i hånden, der er afgørende for rigtig mange mennesker, og der siger jeg at gevinsten har været alt for lille.
Den har været 700 kr., inden man overhovedet har skullet forholde sig til, at man også skulle betale transportudgifter for at tage på arbejde.
Og der har vi nu sikret med loftet, at vi taler om en gevinst på flere tusinde kroner ved at tage et arbejde, og det er rigtig fornuftigt.
Julie Skovsby (S), 2016-11-08:
Tak for det.
Jeg hører, at ordføreren siger, at der er job at få.
Men det er måske lidt ligesom med boligerne, hvor der bor nogle i forvejen, altså at de job måske også er besat.
I hvert fald er situationen den, at der i Odense er 16.079 ledige, som har fået et brev om, at de bliver ramt af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Samtidig er vurderingen, at der i Odense er 20 til 40 job inden for bl.a. transport og telemarketing, hvor den gennemsnitlige arbejdstid er på 10-15 timer om ugen.
Er det også det indtryk, som ordføreren har?
Hans Andersen (V), 2016-11-08:
Altså, vi har med kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen sikret, at der er et økonomisk incitament til at tage et arbejde.
Så har jeg tidligere oplyst om, at der i dag er 225.000 job med en ugentlig arbejdstid på under 15 timer, og der er faktisk mennesker, der arbejder ude på arbejdsmarkedet.
Der er i dag mennesker, som måske rykker op til et fuldtidsjob efter at have haft et job af mindre varighed i en periode.
Derfor er der sådan set job at få, og jeg kan også konstatere, at 100.000 østeuropæere faktisk har opdaget, at der er job at få i Danmark.
Så selvfølgelig er der også job at få for de kontanthjælpsmodtagere, der nu også kan se, at der er et økonomisk incitament til at tage dem.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Først vil jeg gerne lige have ordføreren til at bekræfte, at der bor nogle i de der 150.000 billige boliger.
Så vil jeg gerne anholde det, ordføreren sagde, om, at der før loftet blev indført, var for lille en forskel.
Ved ordføreren rent faktisk, hvad forskellen er imellem kontanthjælpen og den økonomiske gevinst, man kan få ved at få sig et 37-timersjob på HK's mindsteløn inden for detailhandelen?
Karsten Hønge (SF), 2016-11-08:
Ja, der ramte hr. Hans Andersen rigtigt.
Det, der var det interessante, var, hvad antallet af personer så var den dag, lovforslaget blev fremsat, og som også er det grundlag, Dansk Folkeparti stemte for lovforslaget på.
Der er faktisk sket en stigning på 9.000 mennesker, for dengang var det kun 24.000, hvor det nu er 33.000 – altså en dramatisk forøgelse af den gruppe mennesker, som bliver ramt af det.
Altså, grundlaget for lovforslaget er jo fuldstændig forrykket, i forhold til da det blev fremsat.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Man kan i hvert fald sige, at kommunerne virkelig har et ansvar for at sikre, at man rent faktisk administrerer efter de regler, som der er fastsat, og er der nogle kommuner, der stikker uden for rammen, er det jo klart, at så har man som beskæftigelsesminister, som sidder hernede, et ansvar for at sikre, at der bliver skrevet ud til kommunerne, eller hvordan og hvorledes man vil tage det initiativ i forhold til at etablere kontakt med kommunerne, men man har i hvert fald som beskæftigelsesminister et ansvar for at sikre, at der er en ensretning i forhold til de regler, som kommunen selvfølgelig skal administrere efter.
Hans Andersen (V), 2016-11-08:
Så vidt jeg lyttede mig frem til i beskæftigelsesministerens tale, er det ca. 33.000, der er omfattet af kontanthjælpsloftet i den betydning, at de får mindre i boligstøtte eller særlig støtte.
Alle mennesker på kontanthjælp er sådan set omfattet af loftet; der taler vi om 158.000.
Så i forhold til kontanthjælpsloftet er det altså 33.000, der kan mærke det på det, de kan få i understøttelse hver måned.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
I Dansk Folkeparti havde vi selvfølgelig ikke stemt for kontanthjælpsloftet, hvis vi ikke fandt det rimeligt.
Og man kan i hvert fald sige, at det, at man kan se, at der er en afgørende forskel i kroner og øre på at være i job frem for at være på kontanthjælp, kan være afgørende for nogle.
Bl.a. for de indvandrerkvinder, som i dag er underlagt social kontrol, vil særlig 225-timersreglen med sikkerhed have en effekt og sikre, at der er flere, der kommer ud på arbejdsmarkedet.
Helle Osther Friedrichsen (EL), 2016-11-08:
Ordføreren svarede på et spørgsmål, at man ikke kan gå ind og sagsbehandle.
Det kan jeg sagtens forstå, men vi skal bare huske, at bag ordet kontanthjælpsmodtager findes faktisk rigtige mennesker, og vi bliver nødt til at forholde os til deres historie.
I ordførerens egen kommune har en mor til tre henvendt sig, fordi hun bliver boligløs.
I den forbindelse har hun brug for en postboksadresse, men har fået at vide, at så fjernes hendes børn, da børn ikke må have en postboksadresse.
Finder ordføreren det rimeligt, at børn rammes på den måde?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Jeg kender ikke den omtalte sag, og derfor kan jeg ikke forholde mig til den.
Helle Osther Friedrichsen (EL), 2016-11-08:
Jeg spørger heller ikke til den sag.
Jeg spørger faktisk generelt, fordi der er rigtig mange børn – faktisk 43.500 børn – der rammes af det her kontanthjælpsloft.
Ikke alle bliver boligløse, men rigtig mange af dem gør.
14.000 børn skal flytte.
Så er det ikke muligt at svare på, hvordan holdningen er til, at de her børn bliver gjort boligløse?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Ifølge noget ret relevant forskning og undersøgelser på området er der flere forskellige årsager til, at der er personer, som står i den situation, at de bliver boligløse eller bliver sat på gaden, så at sige.
Det kan f.eks. være skilsmisse, misbrug eller andre sociale forhold.
Jeg siger det bare, fordi det rent faktisk er det, som undersøgelserne peger på.
Så det er helt relevant at spille ind med netop det argument.
I Dansk Folkeparti er vi glade for den indsats, man f.eks. gør i Helsingør Kommune, hvor man faktisk har minimeret antallet af udsættelser.
Så det skulle man kigge på andre steder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Så det er ikke bare et spørgsmål om, at det er ministerens ansvar.
Det vil sige, at retssikkerheden for borgerne sådan set er meget dårlig, fordi man jo ikke har kunnet vide på forhånd, hvordan kommunerne ville agere.
Skal man så flytte hen i en kommune, hvor man har den bedste chance for at få hjælp til ens boligudgifter?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Jeg kan stå ved det, som jeg sagde første gang, jeg gav en kommentar til hr. Søren Egge Rasmussen.
Så har jeg bare lyst til at sige igen, at nu er det jo sådan, at kontanthjælpsloftet skaber et økonomisk incitament til at komme i arbejde, og 225-timersreglen gør det også, og det er positivt, fordi der er nogle, som kan have brug for, at der er det her incitament.
Jeg må nok sige, at når jeg hører debatten, så synes jeg, der mangler en vis form for skulderklap også til dem, som går på arbejde hver dag og altså tjener mindstelønnen her i Danmark.
Dem glemmer vi lidt i den her debat, synes jeg.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-08:
Det spørgsmål, jeg vil stille til hr. Hans Andersen, forsøgte jeg også at stille til Dansk Folkepartis fru Marlene Harpsøe, som desværre ikke viste nogen huller i uvidenheden.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Hans Andersen: Hvad mener ordføreren om den udvikling, der har været i tallene, fra da lovforslaget blev fremsat, til den situation, vi er i i dag – i forhold til de mennesker, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Jeg synes egentlig, det er rimeligt nok, når man har vedtaget en lovgivning, at hvis de tal for de mennesker, der bliver ramt af lovgivningen, bliver større end det, der var forventet, så forholder man sig politisk til det.
Det er det, jeg har kunnet høre på ordføreren at ordføreren ikke har villet indtil nu.
Jeg synes, der ser ud til at være en vis tilfældighed i, hvordan de her reformer rammer ude i kommunerne, og det synes jeg faktisk er et problem retssikkerhedsmæssigt.
I Aarhus og København kan borgere, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet, søge om boligtilskud til at betale huslejen.
I Aalborg Kommune har man fået en dispensation, så tomme flygtningeboliger kan blive lejet ud til andre borgere, som bliver ramt af kontanthjælpsloftet, og i Slagelse kan man få et indskudslån.
Så er der kommuner, der rådgiver om, hvordan borgere lettest kan flytte til en kommune langt væk, hvor der måske er en mulighed for at opnå en billig bolig.