runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-19:
Jeg har ikke rigtig meget lyst til at gå dybere ind i en snak om, hvad for en taktik der skal anvendes her.
Vi har jo sådan set ikke stor tradition for at bruge det danske kongehus som et politisk værktøj.
Det sker som sagt i tæt koordination også med hans kampagne og med den advokat, der repræsenterer hans kampagne, Knud Foldschack.
Det gør vi jo ved at opretholde støtten til de internationale domstole.
Det gør vi så også i en situation, hvor den her våbenhvile jo er muliggjort af et amerikansk engagement, og hvor det jo samtidig er meget, meget tydeligt at se, at Amerika står et andet sted i forhold til de her spørgsmål, så det er ikke let.
Men vi bakker vedvarende op om både ICJ og ICC.
Det gør vi også i et svært internationalt klima, samtidig med at vi så også forsøger at engagere os i den her proces, som jo er initieret af amerikanerne, så det her er ekstremt dilemmafyldt.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-19:
Tak for det.
Jeg finder den der mistænkeliggørelse af uafhængige institutioner bekymrende, mere end at jeg finder det problemfelt, spørgeren opstiller, bekymrende.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Men det er jo åbenbart ikke bekymrende nok til, at ministeren selv vil undersøge, hvad det er, der ligger af uregelmæssigheder her.
Det er virkelig interessant at se, hvordan Radio- og tv-nævnets formand helt konsekvent udelader dele af mine spørgsmål i sine svar til ministeren.
Søren Sandfeld Jakobsen svarer konsekvent på, om Aller opfylder tilladelsen, der jo er udstedt af Radio- og tv-nævnet, og ja, det gør Aller i udgangspunktet, men problemet er, at Aller ikke overholder bekendtgørelsen, som kulturministeren altså har underskrevet, og som jo rangerer over tilladelsen.
Er ministeren enig med mig i, at når Aller fratrækker musik og over det første halve år har leveret 20 pct. mindre indhold on demand end minimumskravet i bekendtgørelsen, så lever Aller altså ikke op til bekendtgørelsen?
Og er ministeren også enig med mig i, at dermed lever de heller ikke op til tilladelsen, fordi tilladelsen jo altså er udstedt på baggrund af bekendtgørelsen?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-19:
Det, fru Katrine Daugaard beder mig om, er at vurdere en administrativ praksis, og om de forhold, der er opstillet i en bekendtgørelse, og som man skal leve op til i forbindelse med tildelingen af udbud af lydunivers, er overholdt, og det er jo det, Radio- og tv-nævnet er sat i verden for at vurdere.
Jeg er interesseret i, at der er et lydunivers til børn og unge.
Jeg synes, at det er enormt vigtigt, at vi får flere børn væk fra skærmene, at vi giver fantasien for indre blik vinger, at vi giver læsegaven videre til vores børn, og at vi lærer dem at lytte og lege.
Jeg har endnu til gode i hele den her debat at høre fra Liberal Alliance, om man synes, at lyduniverset fungerer godt, og om det i det hele taget ikke er en god idé.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Tak for det.
Finder ministeren den nuværende retstilstand, hvor Radio- og tv-nævnet fører tilsyn med overholdelse af programtilladelser m.v. og kan inddrage tilladelsen i visse tilfælde, betryggende, da nævnet ikke kan udelukkes at have en interesse i at dække over eventuelle egne fejl i forbindelse med det oprindelige udbud?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-19:
Nej, jeg er aldrig ligeglad.
Jeg er begejstret for, at vi har et lydunivers for børn og unge, og jeg er også opmærksom på Morten Resens bekymringer i forbindelse med udbuddet og følger jo den sag tæt.
Jeg ved også, at han har klaget til ombudsmanden, og nu er der så, fordi ombudsmanden har påkaldt sig inhabilitet, udnævnt en midlertidig ombudsmand, der kan se på sagen i forhold til Radio- og tv-nævnets administration.
Når jeg nævner det, er det jo, fordi det er det, hele den her sags kerne handler om, og det er derfor, at fru Katrine Daugaard står ved Folketingets pult i spørgetiden og beder mig svare i dag.
Jeg er jo aldrig ligeglad med, om folk lever op til det, de skal for at få deres penge, eller ej.
Til gengæld bekymrer det mig, hvis man gang på gang inviterer mig ned i salen for at bede mig knægte det armslængdeprincip, der er basis for den måde, vi finansierer frie medier og uafhængighed på i landet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Ministeren ved udmærket godt, at vi har haft indkaldt Radio- og tv-nævnet i Kulturudvalget, og det her handler jo om at få ministeren til at svare på de spørgsmål, der rent faktisk stilles.
Så hvordan i alverden kan ministeren have tillid til Radio- og tv-nævnet, som i den her sag konstant har dækket over egne fejl, og som nu har udstedt en tilladelse, som ikke lever op til den bekendtgørelse, som ministeren selv har underskrevet, og dermed ikke lever op til minimumskravene for overhovedet at kunne have ansøgt.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-19:
I min tid som Venstremand underviste jeg en del nye kandidater i retorik, og det, fru Katrine Daugaard gør i øjeblikket, er at ophøje et postulat til fakta i sin replik: Hvordan kan ministeren have tillid til et Radio- og tv-nævn, der dækker over egne regnefejl?
De regnefejl er jo ikke dokumenteret.
Det er ikke sådan, at faktatjekkere eller andre uofficielle myndigheder har været ude at sige, at det er korrekt.
Jeg vil gerne løfte på min imaginære hat for den retoriske spidsfindighed, men jeg er bare nødt til igen at gøre opmærksom på, at det ikke er sådan, at bare fordi dommeren fløjter til et frispark, man er uenig i, giver det anledning til at mene, at dommeren enten er betalt af modstanderen, eller at man generelt er blevet forfordelt.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Så det, jeg hører, er, at kulturministeren er ligeglad med, at Kulturministeriet i pressemeddelelsen »Rammer om udbud af nyt lydunivers er på plads« direkte skriver, at der er tale om et podcastunivers, altså en on demand-tjeneste, og at der i det her podcastunivers som minimum skal stilles 20 timers nyproduceret programindhold til rådighed pr. uge.
Og så vælger Radio- og tv-nævnet gudhjælpemig en vinder, som fra start af gør opmærksom på, at de ikke vil overholde minimumskravet, som ministeren selv har skrevet at de skal i bekendtgørelsen.
Er ministeren simpelt hen ligeglad med det?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-19:
Det sidste er jeg lidt bekymret for, for det, fru Katrine Daugaard implicit siger, er, at de eksperter, som staten har bedt om at følge med i det her, bevidst bryder reglerne, er ligeglade med, om de bliver overholdt, og i øvrigt også spilder skatteborgernes penge.
Det synes jeg er så vigtigt, at jeg vil opfordre medlemmerne af Kulturudvalget – og det er også derfor, det bliver ført til referat nu – til at invitere Radio- og tv-nævnet ind i Kulturudvalget at besvare de spørgsmål.
Jeg er også bare nødt til at sige, at armslængdeprincippet jo ikke kan gradbøjes.
Det er ikke sådan, at jeg nogle dage har kortere arme end andre dage, og det er ikke sådan, at jeg skal vurdere, om Radio- og tv-nævnet gør det godt eller skidt.
Kulturministeren er med til at udpege, og vi er med til at overlægge opgaver.
Jeg er aldrig ligeglad, og jeg mener, det er godt, at vi har et univers for børn og unge.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Tak for det.
Er ministeren i forbindelse med udbuddet af et nyt lydunivers til børn og unge tilfreds med det tilbudte lydunivers med bl.a. on demand-indhold og podcast, og mener ministeren, at udbyderen p.t. lever op til forventningerne om 20 timers nyproduceret programindhold, der indeholder et bredt udbud af originalt og relevant indhold, herunder også nyheder?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-19:
Tak for det.
Jeg synes først og fremmest, det er godt, at vi har et lydunivers til børn og unge; det er en del af den medieaftale, der blev indgået, fra 2023 til og med 2026.
Jeg er selv far til en lille pige og bliver snart far til en til, men den ufødte kan jo ikke lytte med endnu, og den ældste af de to er ikke gammel nok til at nyde lyduniverset, så derfor lytter vi ikke til det derhjemme.
Det er heller ikke min opgave at vurdere, om man lever op til de forpligtigelser, man har vundet udbuddet på; det er Radio- og tv-nævnet, der vurderer det.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Men nu er det jo ministeren, der udtalte sig i pressemeddelelsen, som hed »Rammer om udbud af nyt lydunivers er på plads«, og det er også ministeren selv, som har underskrevet bekendtgørelsen.
Og da jeg har oversendt ministeren en række skriftlige spørgsmål om det her udbud, som ministeren også konsekvent har ladet Radio- og tv-nævnet besvare med nogle svar, som jeg simpelt hen ikke kan forstå at ministeren godtager, ja, så har jeg simpelt hen brug for her i dag at spørge ministeren ind til, hvordan han mener bekendtgørelsen skal forstås, og ikke, hvordan nævnet har tolket den.
Kan ministeren bekræfte, at der i bekendtgørelsen ikke gives mulighed for at udgive mindre end 20 timers programindhold pr. uge on demand – hverken som et gennemsnit over 3 måneder eller på anden måde?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-19:
Fru Katrine Daugaard er udmærket klar over, at det er Radio- og tv-nævnet, der er uafhængige, og som på baggrund af den bekendtgørelse, der findes, følger med i, om man lever op til den.
Jeg ved godt, at armslængdeprincippet er sådan noget, vi ofte diskuterer her i Folketingssalen, og nogle gange ønsker man, at jeg har længere arme end andre gange.
Særlig når det kommer til DR og det her lydunivers vil man meget gerne have, at jeg griber ind i processer, hvor jeg ingen lovhjemmel har til at gribe ind.
Så det har jeg svært ved at svare på i dag.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Formanden for Radio- og tv-nævnet har skrevet i et svar til ministeren: »Det er ikke et krav, at det fulde programudbud skal stilles til rådighed on demand, hvis der indgår musiknumre i live-programmerne.«
Kan ministeren bekræfte, at den her undtagelse ikke fremgår noget sted i bekendtgørelsen og dermed må være opfundet af Radio- og tv-nævnet?
Og er ministeren fuldstændig ligeglad med det?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-19:
Jeg er generelt aldrig ligeglad med, om de organisationer og virksomheder, der vinder udbud eller har public service-kontrakter, lever op til det, de skal.
Når jeg svarer, som jeg gør, skyldes det jo, at jeg som minister må forholde mig til, at der er et armslængdeorgan, som jeg ikke politisk har kontrol over, hvis opgave det er at vurdere, om de organisationer og andre, der er sat i verden, lever op til det, de skal.
Hvis jeg stod og vurderede deres arbejde her i Folketingssalen, enten positivt eller negativt, så ville jeg også at bryde med det armslængdeprincip.
Det er jo også derfor, at jeg, når fru Katrine Daugaard stiller mig spørgsmål, henviser dem til det organ, hvis opgave det er at besvare dem.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Men det er jo dybt bekymrende, når der kommer svar ind, som er misvejledende, at ministeren ikke interesserer sig for, om den her bekendtgørelse bliver overholdt.
Kan ministeren forklare mig og sådan set også skatteyderne, som betaler for det her, hvorfor i alverden ministeren ved ikke at gribe ind finder det okay at give Aller lov til ikke at leve op til bekendtgørelsens minimumskrav og dermed blive overbetalt – overbetalt med skatteydernes penge – og endda med Radio- og tv-nævnets viden og billigelse?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak for talen.
Jeg er meget enig i, at det skal være nemt at drive forening, og det bliver i hvert fald bedre med det her.
Men det er jo stadig væk sådan, at man skal søge tilladelsen én gang om året.
Nu gør man det sådan, at man via Erhvervsministeriet kan søge om en 5-årig tilladelse.
Vil Moderaterne være med til, at man med dette forslag gør det muligt, at man kan få en 5-årig tilladelse også for dem?
Det vil også mindske administrationen både for spillemyndigheden og for foreningerne.
Så jeg vil bare lige høre Moderaternes holdning til, at man gør det lettere at være forening i forhold til den del.
Samira Nawa (RV), 2025-11-19:
Mange tak.
Lovforslaget her er bl.a. blevet til på baggrund af anbefalinger fra den internationale organisation Financial Action Task Force, og det handler bl.a. om at hæve bødeniveauet, hvis man rejser ind eller ud af Danmark med mere end 10.000 euro på sig uden at have angivet det korrekt til Skatteforvaltningen.
Det samme gælder den del, som handler om eSkatData.
Men vi er endnu uafklarede i forhold til den del af lovforslaget, som handler om, at Skatteforvaltningen har mulighed for at bortskaffe noget, der er konfiskeret, uden at der er en endelig afgørelse i en straffesag.
Det er, fordi vi er uafklarede i forhold til retssikkerheden, hvad det her angår.
Som det er i dag, er det selvfølgelig klart, at ud fra et økonomisk perspektiv følger der nogle udgifter med ved at opbevare de her varer, men omvendt er det jo også sådan, at der først er tale om, at der skal en bortskaffelse til, når en sag er endelig afgjort.
I hvert fald vender vi tilbage med vores samlede stillingtagen til lovforslaget.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-19:
Det er i hvert fald spændende – spændende nok til, at jeg også står her med lige godt 2 timers søvn i bagagen.
Men lad os komme tilbage til lovforslaget her.
Jeg er altid sådan lidt påpasselig eller sådan lidt opmærksom, når vi taler om kontanter, for jeg synes, der er blevet sådan en lidt kedelig hetz mod mennesker, også mod ældre, som egentlig bare gerne vil have kontanter, ligesom man havde i de gode gamle dage.
For det handler jo sådan set om, at man skærper bødeniveauet ved manglende angivelse af det, man kalder ledsagede likvide midler.
Det foreslås, at bortskaffelse skal kunne ske hurtigere end i dag, og desuden foreslås der regler om, at adgangen til eSkatData ophæves for finansielle rådgivere.
Det handler jo grundlæggende set om, at vi skal prøve i videst muligt omfang at sørge for, at der ikke er hvidvask.
For hvidvask er en trussel mod Danmark, og det er meget centralt, at vi sætter benhårdt ind over for dem, der forsøger at transportere kontanterne ind og ud.
Derfor er det også positivt, at der med lovforslaget sættes hårdere ind over for personer, der forsætligt eller groft uagtsomt ikke angiver kontanter ved ind- og udrejse.
I 2023 blev der tilbageholdt 33 mio. kr. i kontanter og andre likvide midler af toldere ved de danske grænser, og det kan lyde af rigtig meget.
Det kan faktisk også lyde af lidt, når man i den nationale risikovurdering af hvidvask tidligere har påpeget, at der er i omegnen af 68 mio. kr. i hvidvask i Danmark om året.
Samme analyse peger på, at kriminelle aktører transporterer store mængder kontanter over de danske landegrænser, og så står vi altså over for et problem, der går langt ud over, hvad tolderne faktisk i dag opsnapper ved grænserne og i lufthavnene.
Det er jo sådan set også derfor, vi bl.a. i Dansk Folkeparti mener, at vi bør gøre langt mere for at intensivere kontrollen.
Det kalder bl.a. også på, at vi får den nødvendige styrkede og permanente grænsekontrol, som vi har talt om i mange år efterhånden, men som vi jo desværre ikke har.
Men det handler også om, hvilke mennesker vi lukker ind i vores land.
Det er bl.a. kriminelle indvandrere, der bruger danske forsørgelsesydelser som dække til at lave organiseret kriminalitet, ligesom vi så det med eksempelvis Fasar i »Den sorte svane«, som vi i Dansk Folkeparti har gjort vores bedste for at få smidt ud af landet.
Det var der desværre ikke opbakning til, og det kan man jo så undre sig meget over.
Vi skal have luget ud blandt de kriminelle indvandrere, dem, der ikke vil Danmark og danskerne det godt, og så skal vi have sendt dem med det første fly ud af landet.
Så vil vi også mindske utrygheden i samfundet, men selvfølgelig også den massive hvidvask, der foregår i Danmark.
Så det er bare for at sige, at vi kan støtte det her lovforslag, men at vi gerne så, at man gik langt længere.
Maria Durhuus (S), 2025-11-19:
Jeg skulle hilse fra Moderaterne og sige, at de støtter forslaget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-19:
Tak, formand.
Dette lovforslag virker umiddelbart som et ret ligetil forslag.
Nogle regler afskaffes, og bødestraffen for indsmugling af store kontantbeløb på et ikkereglementeret grundlag straffes hårdere.
Når man læser høringssvarene, opstår der egentlig det eneste obspunkt, som er det her med, at myndighederne får tilladelse til at destruere varer, før en sag er endeligt afgjort.
Jeg forstår godt behovet for at reducere Skatteforvaltningens udgifter til opbevaring af varerne.
Skatteforvaltningen er ikke en opbevaringsvirksomhed.
Men jeg skal have belyst i udvalgsarbejdet, hvordan det her retssikkerhedsmæssigt er i orden, og hvorfor det ikke er betænkeligt at gøre.
Såfremt de bekymringer kan adresseres på en god måde, vil vi gerne støtte forslaget, men vi imødeser udvalgsbehandlingen.
Ammar Ali (M), 2025-11-19:
Tak for ordet, formand.
Moderaterne støtter det her lovforslag.
Det her er simpel og fornuftig lovgivning.
Vi styrker indsatsen mod økonomisk kriminalitet, vi sparer offentlige udgifter, og vi får regler, der passer til den virkelighed, vi står i.
Først er der bøderne for folk, der rejser ind og ud af landet med store kontantbeløb uden at angive det.
Det her handler ikke om almindelige mennesker.
Det handler om store kontantbeløb, der bruges til hvidvask, organiseret kriminalitet og i værste fald terror.
Reglerne skal virke, og der skal være klar konsekvens, hvis man bevidst eller groft uagtsomt vælger at lade være.
Vi siger også ja til, at Skatteforvaltningen kan bortskaffe ukurante og værdiløse varer tidligere end i dag.
Det giver ærlig talt rigtig god mening.
Der er ingen grund til, at staten i årevis skal betale for at opbevare varer, som aldrig bliver solgt, fordi de er mangelfulde, farlige eller bare uden værdi.
Det er bedre for økonomien og fornuftigt at rydde op, når sagen er afgjort.
Så moderniserer vi også adgangen til eSkatData.
Finansielle rådgivere har ikke længere den rolle, som ordningen oprindelig byggede på, og derfor giver det også mening, at deres adgang ophæves.
Til gengæld åbner vi for, at registrerede kreditformidlere kan få adgang på linje med banker og andre finansielle aktører, men altid kun med borgerens samtykke.
Det er vigtigt.
Alt i alt er det her et lovforslag, der rydder op, skærper, moderniserer og får tingene til at fungere bedre.
Derfor støtter Moderaterne lovforslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Jeg har lovet at læse den her tale op for vores ordfører, som desværre ikke kunne være her: Der er umiddelbart ikke noget kontroversielt over forslagene om at skærpe bødeniveau og om at ophæve reglerne om adgang til eSkatData for finansielle rådgivere.
Men det er lidt mere på vippen, om den sidste del omkring bortskaffelse af ukurante varer skaber problemer med retssikkerheden.
Danske skatteadvokater argumenterer for, at det ikke er hensigtsmæssigt ud fra et retssikkerhedsperspektiv, at en myndighed kan destruere bevismateriale, inden en straffesag er afsluttet.
Det ønsker vi belyst gennem udvalgsarbejdet ved skriftlige spørgsmål til ministeren, og hvis disse svar er betryggende, stemmer LA for.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-19:
Lovforslaget følger op på anbefalinger fra Financial Action Task Force.
Det er vigtigt og fornuftigt at bekæmpe hvidvask og terrorfinansiering, og SF bakker derfor op om det skærpede bødeniveau ved forkert angivelse af likvide midler med en værdi over 10.000 euro.
Ligeledes kan SF bakke op om de bedre muligheder for Skatteforvaltningen for at bortskaffe konfiskerede varer.
I en tid, hvor regeringen og Konservative skærer hundredvis af årsværk fra Skatteforvaltningen, er det ekstra vigtigt, at vi frigiver ressourcer til den kontrol, som er nødvendig for et velfungerende og tillidsvækkende skattevæsen.
Ændringerne i adgangen til eSkatData kan vi også bakke op om, og SF kan derfor stemme for det samlede lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Jeg vil nøjes med at dykke ned i det ene af dem, som de to foregående ordførere også har brugt lidt krudt på, og det er om tidligere bortskaffelse af ukurante og urealisable varer.
Jeg var enig med Venstres ordfører i, at der jo kan være lidt en udfordring i det, hvis man bortskaffer bevismateriale, før retssagen egentlig har været der, og det er jo det, man lægger op til at man godt må her.
Men jeg er sådan set også enig med Venstre i, at så må det være ret klart, at det jo må være myndigheden, der har bortskaffet det, som så lever med den procesrisiko, og det må ligesom være dem, der så har bortskaffet bevismateriale, som så ikke kan køre sagen.
Altså, så må det jo komme folk til gode på den anden led, og anderledes kan det sådan set ikke være.
Jeg ved ikke, om vi kan overveje, om der er mulighed eller behov for, at vi stiller et udvalgsspørgsmål om det, men jeg synes jo egentlig, det burde være den logiske del at det, man gør her.
Men det er også det, man så i hvert fald bare som myndighed må konstatere: at så skal man i hvert fald være rimelig påpasselig med at sidde og bortskaffe en masse materiale, hvis der så senere hen kommer et erstatningskrav eller kører en retssag eller en ting, og så er bevismaterialerne ødelagt af myndighederne.
Så må det jo ligesom være sådan, at så er det myndighederne, der hænger på den.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort, for nogle gange behøver man ikke bruge mange ord på at sige det, der egentlig er indlysende, og det er, at Enhedslisten kan støtte det foreliggende lovforslag.
Erik Veje Rasmussen (V), 2025-11-19:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler, har til formål at etablere en hjemmel til at foretage formålsspecifikke kapitalindskud.
Herved kan Den Sociale Investeringsfond modtage kapital, der ved politisk beslutning er øremærket til et overordnet formål for de politisk fastsatte temaer fra fonden.
Med sociale investeringer efterstræber vi at skabe et bæredygtigt velfærdssamfund.
Det handler ikke bare om kroner og øre i finansielt afkast; det handler om at løse centrale samfundsproblemer og om at skabe bedre liv for mennesker i vores samfund.
For Venstre er det derfor vigtigt, at øremærket kapitalindskud bliver brugt som tiltænkt, så specifikke problemer kan blive løst.
For det første foreslås det, at der etableres en hjemmel, der tillader formålsspecifikke kapitalindskud.
Dette er en nødvendighed, idet lovændringen foreslås som følge af aftalen om ungeløftet og aftalen i form af beskæftigelsesindsatsen, som Venstre er en del af.
Det er afgørende, at de midler, vi har afsat, kan arbejde for os, og at de derved bliver brugt til at skabe meningsfulde sociale afkast for mennesker i vores samfund.
For det andet foreslås det, at processen for fastsættelse af de temaer, som fonden skal disponere og investere inden for, fastsættes af social- og boligministeren og ikke i forbindelse med forhandlinger om finansloven.
Alt imens fondens samlede bevilling naturligvis skal fastsættes gennem finanslovsforhandlingerne, falder temafastsættelsen naturligt ind under social- og boligministerens ressortområde, hvorfor vi også bakker op om den del af lovforslaget.
For det tredje foreslås det, at der etableres en hjemmel til, at fonden i investerings- og udviklingsprojekter kan opkræve et forvaltningshonorar af private indskudte midler.
Venstre mener, at jo flere penge der bruges på sociale investeringer frem for finansiering af fondens drift, desto bedre.
Derfor hilser vi introduktionen af sådan et honorar velkommen.
Så vi støtter naturligvis forslaget, og så har Lotte Rod bedt mig om at meddele, at Radikale Venstre også støtter forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-11-19:
Som minister vil jeg også meget gerne besvare nogle af spørgsmålene skriftligt, for jeg tror, det kan kaste mere lys over, hvad det er for en praksis, der har været.
I praksis har det jo været sådan, at det faktisk er fonden, der i sin årsredegørelse fortæller om, hvad det er for nogle investeringer, man har lavet i årets løb, og efterfølgende kommer med nogle forslag til nogle temaer, som så er blevet vendt med ordførerne, inden man har lagt sig endeligt fast på temaerne.
Så jeg vil foreslå, at jeg vender tilbage med nogle skriftlige svar på det, og så kan vi jo drøfte det videre i regi af udvalgsbehandlingen.