Sophie Løhde (V), 2024-12-13:
Endometriose er en alvorlig tilstand, som kan være til stor gene for de kvinder, som det rammer.
Det er desværre tilfældet for, kan man sige, alt, alt for mange kvinder.
Når vi taler om endometriose, er der overordnet to problemstillinger, som falder i øjnene, som vi skal håndtere, og som også er ved at blive håndteret.
Den ene handler om for lange ventetider.
Der har i en længere periode været beretninger i medierne om kvinder, der har ventet for længe på udredning og behandling for endometriose.
Den anden problemstilling handler om manglende viden om sygdommen blandt sundhedspersonalet og i befolkningen.
Lad mig starte med den del, der handler om viden om sygdommen.
For der er noget, der tyder på, at der generelt har været for lidt viden om sygdommen.
Sådan skal det naturligvis ikke være, både fordi det er til gene for den enkelte i hverdagen – for nogle er det til rigtig stor gene – og fordi sygdommen i mellemtiden kan forværres.
Det er også derfor, at vi i regeringen har afsat midler til området.
Der har med tidligere finanslove været afsat penge, og senest for kun en måned siden har vi med SSA-reserven for 2025-2028 afsat midler til Endometriose Fællesskabet.
Det er en forening, der bl.a. rådgiver endometrioseramte kvinder.
Pengene er målrettet foreningens informations- og rådgivningsindsats med henblik på at kunne styrke foreningens telefonrådgivning, så patienter, pårørende og fagfolk får adgang til yderligere støtte.
Så er der også med aftalen om fordelingen af forskningsreserven, både sidste års og den, der netop er indgået aftale om, for så vidt angår 2025, afsat henholdsvis 210 mio. kr. og 231,5 mio. kr. til at styrke forskning i bl.a. kvindesygdomme.
Her vil jeg også gerne fremhæve, at Dansk Selskab for Obstetrik og Gynækologi har udarbejdet kliniske retningslinjer for diagnostik, udredning og behandling af sygdommen.
Det er selvsagt vigtigt, at sundhedspersonalet holder sig opdateret og følger de retningslinjer, der findes.
Så til problemstillingen omkring ventetider: Det er en udfordring, at for mange kvinder i dag venter for længe på behandling.
Problemstillingen kan ifølge nogle af de læger, der har været fremme i pressen, ses som et resultat af, at der trods alt også er kommet et større fokus på sygdommen i befolkningen og blandt sundhedspersonalet, og at flere derfor bliver henvist til behandling.
Det sidste er selvsagt positivt, fordi det er et udtryk for, at der er nogle, der nu henvender sig og ønsker og skal have hjælp, men som før måske ventede endnu længere tid på det.
Men det ændrer ikke på, at der selvfølgelig også skal være adgang til at kunne få hurtig adgang til udredning og behandling inden for de gældende patientrettigheder.
Det gælder sådan set for alle sygdomsområder, herunder også for endometriose.
I det hele taget må man sige, at ventetiderne på det her område varierer utrolig meget sygehusene imellem – fra nogle, der nærmest ikke har noget ventetid, til andre, der har helt forfærdelig lang ventetid.
Dermed er der også eksempler på patienter, som i dag venter længere tid, hvilket vi bl.a. også har kunnet se en række historier om i medierne.
Udfordringerne med for lange ventetider er ikke kun et problem i forhold til endometriose.
Det gælder desværre bredere i vores sundhedsvæsen, og det har gjort sig gældende i efterhånden en årrække.
Det var også baggrunden for, at vi som regering som et af vores allerførste initiativer besluttede at kaste os over at få lavet en akutplan for at få nedbragt de alt for lange ventetider.
Det lykkedes vi med, kort tid efter vi tiltrådte, hvor vi afsatte 2 mia. kr. til en akutplan til at kunne nedbringe ventetiderne.
Akutplanen har heldigvis virket.
Vi ser nu for første gang i mange år, at ventetiderne i stedet for kun at gå op nu rent faktisk begynder at falde på en række områder.
Det er positivt.
Derudover har vi med den sidste aftale for regionernes økonomi for næste år også sikret dem det største løft af deres driftsramme til sundhed i 14 år.
Det er det største økonomiske løft til regionerne i 14 år på 2,1 mia. kr., samtidig med at vi også gav et yderligere løft i indeværende år på 600 mio. kr. til regionerne.