runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Nej, altså, i vores 2030-plan finansierer vi jo 1 mia. kr. mere end det, partierne lægger op til.
Så vi tager sådan set den investering med og lægger så 1 mia. kr. oveni, som er fuldt finansieret.
Vi var ikke med, da aftalen blev indgået, og det ligger jo et par år tilbage.
Jeg mener, der var en længere diskussion om, hvordan finansieringen af den grønne fond skulle være, og der endte vi så i sidste ende med ikke at være en del af den aftale.
Det kan jeg bekræfte.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg blev lidt nysgerrig på det, som ordføreren sagde om at planlægge, hvor vi bygger i fremtiden, og hvor vi bor i fremtiden, for det er en relevant diskussion at tage fat i.
Bliver der udstykket for mange sommerhusgrunde, eksempelvis i områder, hvor man godt ved at der traditionelt har været problemer med vand?
Det synes jeg er en relevant problemstilling.
Men der er jo også den anden problemstilling, og det er, at der er nogle danskere, der bor og kan lide at bo i meget øde egne, hvor omkostningerne for at holde vandmasserne væk vil være meget høje for fællesskabet.
Jeg kommer fra et parti og repræsenterer et parti, der synes, at der skal bo danskere i alle egne af Danmark.
Det betyder også, at hvis vi taler om en lille udsat ø, så kan det godt være, at prisen for at beskytte de få mennesker, der måtte bo der, vil være enormt høj, men det er en pris, vi er villige til at betale, for danskere skal bo i alle egne af Danmark.
Er den socialdemokratiske ordfører enig i, at vi skal prioritere det, det måtte koste, og også sikre dem, der bor meget udsat og på steder, hvor der er få danskere?
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Det er jo bl.a. derfor, vi også har lavet de her puljer, som kommunerne har kunnet søge fra for at få medfinansiering til projekter.
For jeg er fuldstændig enig i, at det også er vigtigt, at vi sikrer forholdene de steder, hvor der måske bor lidt færre mennesker.
Men jeg synes samtidig, at man skal holde fast i det grundprincip, som ministeren jo også var inde på, med, at det er grundejerne, der i udgangspunktet er ansvarlige for finansieringen af de løsninger, der skal være med til at sikre deres værdier. Så er der så mange steder, hvor kommunerne går ind og i forskellig grad tager en eller anden form for finansieringsmedansvar, og de her nationale puljer er jo så også en yderligere mulighed for at få medfinansiering de steder, hvor man får tilsagn til sine ansøgninger.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for det.
Det princip er jeg enig i, men jeg mener også, der er et andet princip, og det handler jo om f.eks. at bo et meget udsat sted, på en lille ø.
Der var et eksempel fra stormfloden i oktober, hvor en lille ø i Sønderborg Kommune med fast brotilknytning blev hårdt ramt, og det siger sig selv, at hvis man kun skulle kigge på tal og økonomi, ville man sige, at det er bedre, at den der ø i fremtiden bare er et fuglereservat, hvor der ikke bor mennesker, for det er billigere.
Der er jeg bare på udkig efter at få at vide, hvad det socialdemokratiske princip i den sag er – om det er at sige, at man kommer til at bruge det, der skal bruges, for at sikre, at folk også i fremtiden kan leve og bo på og besøge den her ø.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg tror, at vi er mange, der virkelig har gået og ventet på den her klimatilpasningsplan.
Den blev varslet under den tidligere socialdemokratiske regering og lod vente på sig i nogle år.
Derfor havde forventningerne nok også bygget sig op og var blevet store.
Derfor var der jo også, må man nok være ærlig og sige, en vis frustration over, at klimatilpasningsplan 1 ikke var mere dækkende.
Så spekulerer jeg på, om ordføreren mon kan komme i tanke om nogen film, hvor toeren er bedre end etteren.
For jeg håber så desperat, at toeren vil blive bedre i det her tilfælde end etteren, men jeg kan simpelt hen ikke selv komme i tanker om nogen.
Så vil jeg derudover også høre, om ordføreren og ordførerens parti kunne være åbne for at undtage klimatilpasningsprojekter fra anlægsloven.
Det har bl.a. KL jo virkelig været ude at efterspørge, fordi det er et meget effektfuldt tiltag.
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Jamen altså, jeg synes eksempelvis, at når vi kigger på Ringenes Herre-trilogien, er »De to Tårne«, som er toeren, markant bedre end etteren.
Og jeg tror også, at det er set før i politiske projekter, især når det, der allerede har været opsamlingen på lanceringen af klimatilpasningsplan 1, er, at der har været de her dialoger med kommunerne, som ministeren har haft, og at vi har dialoger og debatter som den her i Folketingssalen.
Jeg fornemmer egentlig, at selv om der er nuancer, vi kan være uenige om, er alle meget optaget af, at vi skal lykkes med at komme videre ud ad det her spor.
Jeg tror, at vi kan finde mange brede løsninger på det her i Folketinget.
Angående det om anlægsloftet er jeg simpelt hen ikke komfortabel med at rode mig alt for meget ud i, hvad der kan lade sig gøre i forhold til budgetlov og EU-regler osv.
Men jeg anerkender – og det er vi jo også nødt til at forholde os til – at det er nogle enormt store byrder for kommunerne at skulle rydde op og sikre sig det.
Så selvfølgelig skal vi kigge på, hvordan vi kan smidiggøre økonomien omkring det.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-17:
Tak for svaret.
Jeg er nok nødt til at bekende kulør og sige, at jeg simpelt hen ikke har set nogen af Ringenes Herre-filmene.
Så jeg har simpelt hen svært ved at vurdere, om ordførerens svar på den måde er retvisende.
Men jeg tager det som en anerkendelse af, at der i hvert fald er brug for en rigtig god toer.
Det er helt fair i forhold til anlægsloftet.
Jeg har bl.a. talt om det med vores borgmester i Aabenraa, som står i det her dilemma.
Skal man investere pengene i en stor pumpe eller udbygge det lokale plejehjem?
Og man står med et kommunalvalg om et par år, og man ved godt, hvad borgerne lige nu og her efterspørger mest.
Og det giver bare et dilemma i forhold til nogle meget langsigtede investeringer.
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Det anerkender jeg fuldt ud.
Der er mange ting, der konkurrerer mod hinanden, måske også især i de her år, hvor der har været inflation og meget pres på anlægsinvesteringer generelt.
Det er blevet meget fordyret at lave anlægsprojekter.
Så jeg er hundrede procent med på, at vi skal gå ind i det her med, hvordan vi kan smidiggøre økonomien så godt som muligt, for vi ved også, at jo før vi får lavet de nødvendige investeringer, jo bedre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kommer jo fra et område i Danmark, hvor vi nok i generationer har vidst, at det der med at kæmpe imod naturen skal man nok bare som udgangspunkt indrømme er en kamp, vi kommer til at tabe uanset hvad.
Så kan der være nogle forværringer, som vi kan gøre noget ved.
Jeg er gammel entreprenør, og virkeligheden er jo bare, at vi skal bruge 30 m³ jord pr. meter dige, vi laver.
Så det er jo 30 mia. m³ jord, vi skal hælde ud for at dække bare kysten, og det gør, at vi bliver nødt til at prioritere.
Så hører jeg ministeren forklare om sommerhusområder, og så kommer hr. Peter Kofod faktisk og forklarer om rigtige boliger.
Og så synes jeg, at Socialdemokraterne bliver lidt vævende.
For jeg synes jo, man bliver nødt til at prioritere.
Så hvis man vælger at bo på 9. sal i en by og så købe et sommerhus ned til vandet, har man truffet et valg om, at det kan blive vådt, og så må man jo også på en eller anden måde være medfinansierende.
Det er jeg enig i.
Men hvis man bor på en ø, som på grund af det her – det kan eventuelt være klima eller noget – lige pludselig bliver ramt af 4,3 m høj vandstande, vil Socialdemokraterne så være med til at prioritere, at vi sikrer sådan nogle øer først med offentlige midler?
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
I Socialdemokratiet er vi optaget af balance, og vi kunne aldrig finde på at have den tilgang, at man så at sige bare må sejle sin egen sø.
Det kræver finansiering.
Vi har finansieret noget klimatilpasning i en aftale, som ordførerens parti ikke er med i, men det er dyrt, og derfor kommer der stadig væk til at være behov for lokal medfinansiering, og det er også det rigtige princip.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Vi er nødt til at erkende, at det er helt uholdbart at have halve diger eller huller i digerne.
Så er det jo fuldstændig ligegyldigt.
Det ved hr. Kim Edberg Andersen også godt.
Så er det helt fuldstændig ligegyldigt.
Jeg har selv været nede at besigtige efter skaderne her i efteråret de få steder, hvor der har været digebrud – og det er jo et lillebitte digebrud – men hele baglandet er oversvømmet.
Så ja, den private ejendomsret er vigtig, men dem, der har de værdier her, har jo også ret til at få den kollektivt finansierede stormflodspuljes støtte og få kompensation og erstatning for de værdier, man har fået ødelagt.
Og når man er med i den ordning, er man også forpligtet til at være med til at bidrage til, at man beskytter disse værdier.
Det, jeg prøvede at redegøre for i min indledning her, var, at det jo så ikke er sådan, at hele regningen nødvendigvis skal ende hos grundejerne.
Dels er der typisk mange grundejere – på Vestkysten er der ikke mange grundejere, og derfor har staten ansvaret for det, så det bliver helt umuligt at fordele – dels har staten jo også et ansvar for at være med til at spæde til kassen, sådan at det ikke udelukkende havner hos grundejerne.
Men vi kan ikke give fuldstændig frihed til, at hver enkelt nabo der langs kysten kan sige ja eller nej, for så er det simpelt hen umuligt.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for det.
De danske kyster er udsatte.
Det oplevede vi i 2023, hvor særlig stormfloden i oktober måned viste os, hvor meget skade naturens kræfter kan forvolde, når det går vildest for sig.
En stribe kommuner med kyster mod øst blev hårdt ramt af vind og vejr og ikke mindst stigende vandstande, flere steder mere end 2 m over normalt niveau.
Det var vilde billeder fra et ellers fredeligt land.
Det siger sig selv, at det giver nogle helt enorme skader til en astronomisk pris, som vist ikke endnu er helt endeligt gjort op.
I dag skinner solen så, vejret er godt, og de fleste har lagt stormfloden bag sig.
Men det går jo ikke, for det er nu, vi skal forberede os på den næste stormflod, på det vejr, som eksperterne siger bliver mere og mere ekstremt i fremtiden.
Det er nu, vi skal investere klogt i at beskytte vores kyster, så vi kan spare tilsvarende efter det næste vilde vejr.
Jeg er helt med på, at regeringen vil sige, at der allerede bliver gjort noget, for det gør der jo også: med finansloven, hvor vi jo også er med i aftalen, og med klimatilpasningsplanen.
Men spørgsmålet er alligevel, om der bliver gjort nok.
Det vil jeg tillade mig at svare nej til.
Jeg glæder mig til at høre ministerens besvarelse af forespørgslen og de forskellige partiers bud på, hvad vi skal gøre i fremtiden for at gøre vores land klar til en fremtid med mere vand og et mere ekstremt klima.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-17:
Det er sådan, at Det Økonomiske Råd har været inde at kigge på, hvad det er for en stormflodsordning, vi har nu, og de har påpeget, at det ikke er helt hensigtsmæssigt, at man bare genopfører huse nogle steder, hvor der er en stor risiko for, at de igen kunne blive ramt, og at man bør kigge på, om man ikke kunne komme frem til, at præmierne til stormflodsordningen blev ændret, så det var risikobaseret, så de mennesker, som bor der, hvor der er den største risiko for at blive oversvømmet, og hvor der måske også er nogle ejendomsværdier, som er meget høje, betalte en højere præmie end andre steder.
Har ministeren nogle overvejelser om at bruge Det Økonomiske Råds anbefalinger?
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Ja, det er jo helt korrekt, at man nogle steder må vurdere, om det er klogt, og om det overhovedet er muligt at genopføre de ødelagte områder efter oversvømmelser, eller om der bare kommer nye oversvømmelser.
Og som jeg også nævnte, træder kommunernes ansvar som myndighed for arealplanlægningen jo her i kraft, og det vil også sige, at kommunerne har et særligt ansvar for ikke at udstykke ny bebyggelse eller genopføre tekniske anlæg i områder, hvor der er en risiko for oversvømmelse og erosion.
Det kræver så også, at de har en viden om det, og det er derfor, det er så afgørende, at vi fra statens side hjælper dem med den viden.
Hvad angår stormflodsordningen, ligger lovgivningen og reglerne i Erhvervsministeriet.
Så jeg vil, når det drejer sig om det helt konkrete i forhold til finansieringen af den ordning, henvise til erhvervsministeren.
Men det, jeg også kan sige fra vores miljømyndigheders side, er, at de bistår kommunerne med at kunne træffe de beslutninger og sikre, at man ikke genopbygger eller udbygger byer, anlæg eller andet nogle steder, hvor vi kan se, at det ikke giver nogen mening, fordi der her simpelt hen er en for stor risiko.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for det, og tak for en, synes jeg, god tale, så det vil jeg gerne anerkende ministeren for.
Men noget af det, ministeren ikke fik med i sin tale, handler om den data, som særlig oplagres hos forsikringsselskaberne.
Forsikringsselskaberne har selvfølgelig – det siger sig selv – nogle økonomiske interesser, fordi det er enormt dyrt, når det går galt, men de sidder jo også på en meget stor tank af værdifuld viden om, hvor det er, man er ekstra udsat, og hvor man måske kan give kommunerne en hjælpende hånd, i forbindelse med at kommunerne alligevel løser deres opgaver med at beskytte vores kyster, eller det kan for så vidt også være med hensyn til stigende grundvand og alle mulige andre situationer.
Så det, jeg vil spørge ministeren om, er, om ministeren kunne se for sig, at man gjorde det nemmere for f.eks. forsikringsselskaberne at dele data med kommunerne, og at man gjorde det nemmere at udveksle den viden, der er, mellem private aktører og offentlige myndigheder for at prøve at få mere beskyttelse for pengene, om jeg så må sige.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Ja, det er noget af det, som er i gang, altså netop en dialog med den danske forsikringsbranche for at sikre, at vi kan gøre brug af deres data og dele dem med myndighederne, med kommunerne.
Så jeg kan bare bekræfte, at det er helt oplagt at gøre det.
Man må jo også sige, at det i forhold til noget af det her er lidt mystisk, at man ikke har gjort det tidligere, men det er det, vi er i gang med.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-17:
Mange tak.
Ministeren sagde selv, at vi nok kunne forvente en toer, en treer og en firer, men jeg ville høre, om ministeren kunne fortælle lidt mere om, hvornår vi så går i gang med det arbejde.
Men man kunne jo også gøre mere fra national side.
Man kunne ændre i planloven, og man kunne ændre i bygningsreglementet.
Altså, vi kunne gøre mere end bare at stille viden til rådighed for kommunerne.
Vil ministeren være med til det?
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Ja, og noget af det, som ligger i klimatilpasningsplan 1, er netop at arbejde hen imod toeren.
Så det arbejde er sådan set sat i gang.
Og noget af det er netop at se på: Er der noget reguleringslovgivning, som skal ændres?
Det værste, vi kan gøre, er jo at sige: Det er de andres ansvar.
Hvis staten siger, det er kommunernes, og de siger, det er grundejernes, og ingen rigtig har lyst, og der er én, der er imod, så bliver det ikke til noget, og så får vi ødelagt kæmpe værdier.
Man skal ikke tage fejl af, at det jo er menneskelige, familiemæssige tragedier, vi har været vidne til bare i efteråret og i vinter i Danmark, og vi skal gøre, hvad vi kan for at ruste os.
Jeg vil overhovedet ikke afvise, at det bliver nødvendigt at ændre lovgivning eller andre af de elementer, der bliver nævnt her.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-17:
Tusind tak for det.
Jeg vil også godt takke for en god tale fra ministeren.
Jeg vil egentlig godt fortsætte lidt i samme spor som hr. Søren Egge Rasmussen.
For Det Miljøøkonomiske Råd kom jo med nogle anbefalinger, hvor de i hvert fald også problematiserede udfordringerne ved, at man har et personligt incitament til at beskytte sin bolig, kontra at vi har en kollektiv stormflodssikring.
Og hver gang jeg ligesom har prøvet at tage det op med enten miljøministeren eller erhvervsministeren, bliver den lidt smidt mellem to ministerier, og det virker, som om den falder lidt imellem to ministerstole på nuværende tidspunkt.
Jeg har ikke det gyldne svar på, hvordan vi skal gøre det her fremadrettet, men jeg synes, det er vigtigt for os at have en diskussion om deres bekymring fremadrettet.
Jeg vil derfor godt høre, om miljøministeren vil sørge for, at det her faktisk også er et perspektiv, vi i hvert fald kommer til at tage aktiv stilling til samlet som Folketing.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Og man skal overhovedet ikke tage det, jeg svarede hr. Søren Egge Rasmussen, som at kaste med aben eller at sætte sig mellem to stole.
Det er overhovedet ikke det.
Det ville være virkelig være uklogt, hvis det var der, vi var ude.
Sagen er jo den, at vi simpelt hen er nødt til at have en mere håndfast organisering her.
Det er ikke for at tage noget fra kommunens myndighed, men vi er jo nødt til at have det.
Helt konkret er der i dag faktisk mulighed for, at man kan pålægge borgerne i et område at være medfinansierende til et nødvendigt kystbebyggelsesområde.
Men vi må også bare konstatere, at viljen til at sørge for, at det her bliver til virkelighed, ikke er særlig stor alle steder.
Det kan virke uforståeligt efter sådan en vinter her, men der er nogle steder problemer og årelange lokale diskussioner.
Og viljen til at tage ansvar for at trumfe igennem, at nu skal vi have beskyttet kysten, kan være svær.
Men vi er jo nødt til at beskytte vores fælles værdier, og det går ikke, at der kun er diger på halvdelen af kyststrækningen i et lokalområde.
Det skal jo være hele kyststrækningen, der er dækket, ellers er det ligegyldigt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg synes faktisk, det er et svært felt at navigere i, fordi der er mange interessenter, og der er også mange, der, som ministeren selv siger, ønsker at få et dige, og så er der nogle, der ønsker at have deres havudsigt.
Jeg bliver bekymret, og jeg lytter mig til, at holdningen måske kan blive, at vi så i virkeligheden bare skal til at pålægge folk, at de får en ekstraregning.
Hvis de har købt noget med havudsigt, skal vi åbenbart til at kunne bestemme, at her må der ikke kunne komme oversvømmelser i fremtiden.
Det er dér, jeg bliver sådan bekymret.
Men jeg vil godt høre ministerens holdning, for hører jeg det rigtigt, når jeg hører, at ministeren er villig til ligesom at gå ind og sige: Okay, vi vælger politisk, at et område skal kystsikres, og så lader vi de enkelte matrikelejere i det område betale det, det koster, og som vi politisk har besluttet?
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Jeg synes bestemt, at vi skal tage højde for de steder, hvor man ligger og man er særlig udsat, og det er jo også noget af det, som vi bl.a. har gjort igennem mange år med sandfodring på Vestkysten.
Nu siger ordføreren, at det kan være svært at kæmpe mod naturens kræfter, men det er jo et eksempel på, at vi trods alt har gjort det og brugt mange penge på at finansiere kystsikring i de områder.
For ellers ville vi jo højst sandsynligt have set nogle store brud på kystlinjerne, som ville kunne have oversvømmet og ændret danmarkskortet i de områder ret markant.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Jeg tror ikke, at vi skal diskutere sandfodring, for virkeligheden er, at vi jo flytter det samme sand fra A til B.
Der er masser af andre kystsikringer oppe ved kysten, som vi har fået nej til.
Men det tager vi i en anden debat.
Der er mange løsninger til at sikre vores kyst, som vi har fået nej til i Jylland, men fred være med det.
Et andet spørgsmål, jeg havde, handler jo dybest set om, at Socialdemokraterne nu vælger den her model med ikke at udtale sig om regeringens holdning, og jeg mangler den her holdning.
Så jeg bliver nødt til at spørge Socialdemokraterne: Har man gjort sig det klart, at hvis der f.eks. laves et dige i et sommerhusområde, skal man jo som kommune sikre, at alt det vand, der normalvis løber ud, skal pumpes væk?
Er der et kommunalt ansvar, som Socialdemokraterne er villige til at se på i kommunerne?
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for det.
Det var en klog bemærkning, synes jeg, da miljøministeren startede med at sige, at klimadebatten var én ting og kystbeskyttelsesdebatten var en anden ting.
Men nu er det jo gået galt, kan man sige, og nu diskuterer vi også klima i den her forespørgselsdebat, og der vil jeg bare anerkende Danmarksdemokraterne – jeg havde egentlig ikke tænkt mig, at jeg ville tage ordet til Danmarksdemokraternes ordfører, men det vil jeg så gøre alligevel – for ikke at hoppe med på den her meget, synes jeg, klimahysteriske vogn, hvor det hele skulle have været gjort i går, og hvor lille Danmark skal redde hele verden.
Og i virkeligheden må man jo sige, at det hele kører videre derude.
USA er et skønt land, men det var ikke sådan klimadebatten, der fyldte noget som helst.
Så den her meget klimanationalistiske debat, vi har, særlig i rige, privilegerede nordeuropæiske og vesteuropæiske lande, er jo ikke en debat, verden har taget til sig.
Og jeg har bare den bekymring, at hvis vi gør alt muligt her, der jager industri, vækst, landbrug og arbejdspladser ud af landet, så kigger resten af verden på os og siger: Det vil vi i hvert fald ikke være en del af.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Ordføreren er jo snublende tæt på at være enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i det her med, at hvis man gør det ud fra sådan en eller anden vælgeroptimering i stedet for med hjernen, kommer man til at lave løsninger, der er for dyre og for dumme, i forhold til hvad de kunne være, især hvis det er sådan, at den 31. december 2030 skal vi død og pine være i mål, men den fede løsning ligger i august samme år.
Det er bare det, jeg siger.
Men min bekymring er, at politikere har en tendens til sådan en lemmingeeffekt; vi kan se, at vi får gode resultater ved et valg, og så ved vi ikke rigtig, hvordan vi skal male os ud af det hjørne igen.
Så er der selvfølgelig nogle, som politisk mener, at det er lige meget.
Altså, det er lige meget, hvad det vil koste; det må koste, hvad det koste vil.
Og der bliver jeg bare nødt til at komme med den beskedne bemærkning, at selv om jeg hverken er meteorolog eller ekspert i atmosfæriske bevægelser, tror jeg, at CO 2 udledt i Danmark også spreder sig over resten af kloden, og at solens lys skinner over hele kloden, og at det er en global ting, vi skal sørge for.
Der er jeg jo bare en simpel nordjyde, som ikke forstår det så godt, men jeg tænker, at vi skal gøre det globalt og ikke bare i Nordjylland.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-17:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare meget simpelt spørge, om ordføreren anerkender, at klimaforandringerne medfører mere voldsomt vejr.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Jeg er miljøordfører, og det er jo derfor, jeg stadig væk har fødderne nede på jorden; jeg behøver ikke svæve oppe i sådan et eller andet globalt helligt messetelt, hvor man siger, at alting er klima.
Men ja, jeg tror selvfølgelig, at det har indflydelse.
Men jeg ved, at fru Katrine Robsøe er en meget, meget klog kvinde, der er meget, meget dybt inde i stoffet, og fru Katrine Robsøe kan lige så vel rejse sig op lige om lidt og anerkende, at om vi så holdt op med overhovedet at eksistere i Danmark i morgen, så hjælper det faktisk ikke ret meget på den globale klimaeffekt.
Skal vi gå foran?
Der kan være noget i det, selvfølgelig kan der det.
Men der tror jeg, vi ville komme længere ved at sørge for, at Danfoss og Grundfos fik sat termostater på varmeapparaterne rundtomkring i Europa, end at vi slagtede landbruget i Danmark.
Det er jeg sikker på, for vi bliver jo nødt til at være realistiske.
Vi kommer til at drikke mælk og spise kød herhjemme også i fremtiden, og så er det jo bedre, at vi får noget danskproduceret.