runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Jeg forholder mig til det forslag, som vi behandler nu her, der ikke handler om statsborgerskaber i andre lande, men om valgret.
Der vil jeg gerne også tilkendegive, at jo, det er en udfordring, vi kan se i forhold til lande – Tyskland, Frankrig og Sverige – som har haft en meget lempelig statsborgerskabs- og asylpolitik i mange år, for så bliver de jo en del af Det Europæiske Fællesskab med Schengensamarbejdet, nordisk pasunion, og hvad vi ellers har.
Det er en udfordring, som jeg ved at vores ordfører på området, Sandra Elisabeth Skalvig, også er meget obs på.
Men der er jo fordele og ulemper ved alting, og vi har heller ingen interesse i at melde os ud af Schengensamarbejdet, fordi Tyskland har haft en dårlig asylpolitik i mange år, for der også mange goder ved f.eks. den fri bevægelighed.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
I Borgernes Parti skal vi nok fremsætte et beslutningsforslag, og så kan vi høre Liberal Alliances holdning til det her spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til den her udfordring, vi har, med folk, der er kommet hertil på asyl.
Deler Liberal Alliance også, at det var en fejl med den proces, hvor man går fra asyl til permanent ophold, for der er jo stor sandsynlighed for, at de bliver her i de 4 år, indtil de så kan stemme?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Når Alternativet nu lystigt slynger om sig med diverse skældsord som racisme og fremmedfjendskhed, og jeg ved ikke hvad, tror jeg bare, at jeg vil nøjes med at kalde Alternativets politik et ekko af naivitetens og idiotiens politik.
Lotte Rod (RV), 2025-11-06:
I Radikale Venstre går vi til det her kommunalvalg med den tilgang, at vi gerne vil have flere pædagoger i vores daginstitutioner og vi gerne vil have flere lærere i skolen.
Jeg er mere enig med João Møller på Bornholm, end jeg er med Nye Borgerlige.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det må du snakke med Nye Borgerlige om; de er her ikke.
Eller anerkender man, at antallet og andelen faktisk har en betydning, nu, når vi går til valg?
For man må enten have den ene holdning eller den anden holdning, og hvis man så mener, at antallet og andelen faktisk har en betydning, så er det jo der, vi er uenige, altså om, hvornår nok er nok, og hvornår den grænse er nået.
Så derfor afsøger jeg, om det er principielt, eller om det er ud fra pragmatisme og praktiske årsager, at man har den holdning, som man har i Radikale Venstre.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-06:
Det er meget, meget principielt, kan jeg godt love for.
De betaler lige så meget i skat som os andre, og derfor synes vi, at det er helt naturligt, at de får lov til at bestemme.
Vi kan dele det op på den måde i udlændinge og ikkeudlændinge, og der er mange andre parametre, vi kan dele det op i: Ønsker man at bidrage til samfundet, eller ønsker man ikke at bidrage til samfundet osv.
Men det her med demokratiet er netop det, der er allervigtigst for os.
Lotte Rod (RV), 2025-11-06:
Det interessante er jo, hvad folk mener.
Det var derfor, jeg hev Grundtvig frem i forbindelse med det omkring livsoplysning, og derfor er det interessante jo: Hvad gør I selv for, at de mennesker, der kommer dertil, er en del af vores demokrati?
Det er jo det, der er det vigtige.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det bliver tit sådan nogle anekdotiske fortællinger i sådan en debat her, hvor man siger, at man kender ham der eller hende der, og derfor burde vi ikke gøre det.
Jeg kunne godt tænke mig lige at prøve at tage det op i helikopterperspektiv og så spørge lidt ind til, om Radikale Venstre ikke mener, at der er en øvre grænse for, hvor mange udlændinge der kan stemme ved danske valg, før det på et tidspunkt bliver til et demokratisk problem.
Vi har set en stigning fra 2009-2025, der viser en fordobling.
Hvis vi nu kigger ind i en fordobling igen, så vi ryger op på 1 million mennesker, der kan påvirke danske valg, som er udlændinge, betragter man så stadig ikke det som et problem?
Hvad nu, hvis vi kommer op på 2 millioner mennesker og andelen bliver så meget højere, altså hvis den bliver 20 pct., 25 pct. eller 30 pct.?
Er der ikke nogen øvre grænse, i forhold til hvor Radikale Venstre ser at det er et problem, eller er det simpelt hen en principiel holdning?
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-06:
Tusind tak for den kommentar.
Der er nok ingen tvivl om nogen steder i landet, at der er rigtig, rigtig meget, der adskiller vores to partier.
Jeg vil selv sige, at jeg ikke nævnte ordet racisme.
Det må stå for ordførerens egen regning.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Jeg har forsøgt under den her debat at få et klart svar fra nogle af partierne på, om der er tale om en principiel holdning eller en mere pragmatisk tilgang.
Alle partierne svarer udenom og ønsker reelt set ikke at svare på det spørgsmål.
Nu spørger jeg så Alternativet.
Er der en øvre grænse, altså hvor Alternativet også begynder at kunne se det her som problematisk?
Hvis andelen af udenlandske statsborgere, der kan stemme til danske valg, f.eks. er 30 eller 40 pct. – eller 60 pct., så danskerne faktisk er i mindretal – kan det så udgøre et problem, eller er det sådan en principiel holdning, at det heller ikke betyder noget?
Eller anerkender man, at antallet og andelen har betydning, og så synes Alternativet bare ikke, at vi er nået dertil endnu?
Samira Nawa (RV), 2025-11-06:
Tak for svaret.
Har Liberal Alliance så måske bare en flig af bekymring for, hvad det er for en vogn, man bliver spændt for?
For i pressen kan man jo følge Dansk Folkepartis drejebog for, hvor det er, man gerne skal ende.
Så har Liberal Alliance som et af Danmarks frihedselskende partier ikke bare en lille flig af bekymring for, hvor vi er på vej hen?
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-06:
Tak for ordet.
Jeg har fået lov at være vikar her i dag.
Det er et forslag, som ikke bare er dybt unødvendigt, men også direkte skadeligt for det Danmark, vi ønsker at være.
At foreslå, at mennesker, der lever, arbejder, betaler skat, opdrager børn og bidrager til vores fælles velfærd, ikke skal have lov at stemme til kommunalvalg, er ikke bare udemokratisk; det er et angreb på selve kernen i det danske demokrati, nemlig idéen om, at fællesskabet bygger på deltagelse, tillid og lighed for loven.
Der er jo tale om mennesker, som bidrager på alverdens måder.
De er vores kolleger, ægtefæller, naboer, kærester og venner.
Det er mennesker, som arbejder på hospitalerne, i ældreplejen, på byggepladserne, i it-virksomhederne, med forskning.
Ja, overalt bidrager mennesker fra hele verden til vores samfund, og vi ved, at udenlandsk arbejdskraft er en forudsætning for Danmarks sammenhængskraft og velfærdssamfund.
Når valgdeltagelsen blandt mennesker, der ikke har et dansk pas, er ekstremt lav, og når 43 pct. af alle expats siger, at det er svært at få venner i Danmark, så har vi et problem – ikke med dem, men med os selv.
Det siger noget om, at vi som samfund skal blive bedre til at åbne dørene og ikke lukke dem, bedre til at invitere ind og ikke støde ud.
Derfor er det præcis den forkerte vej at gå at ville fratage mennesker deres lokale stemmeret.
Valgret er ikke bare teknik; det handler om at høre til – om retten til at blive hørt der, hvor man lever sit liv, hvor ens børn går i skole, og hvor man tager bussen, bruger biblioteket og betaler skat.
Når mennesker har valgret, giver vi dem også en stemme i fællesskabet.
Vi siger: Du hører til her, og du er en del af os.
Det er netop sådan, man skaber engagement, ansvarsfølelse og tillid – alt det, som vores demokrati lever af.
Uden jer vil Danmark være fattigere – ikke bare økonomisk, men menneskeligt.
Jeg er da i det mindste glad for at høre på debatten i dag, at Alternativet ikke står alene med de her synspunkter.
Vi er nemlig stadig væk flere partier, som tror på et Danmark, hvor alle, der bidrager, også er en del af demokratiet.
Og vi synes, at forslaget fra Dansk Folkeparti hører fortiden til.
Det er et ekko af frygtens politik.
Alternativet stemmer naturligvis imod.
Med hjertet, med demokratiet og med fællesskabet som kompas står vi fast.
Med åbne arme og lige så åbne hjerter står vi fast på, at der er kommet et nyt vi.
Så det er et nej tak herfra.
Og tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-11-06:
Derfor giver det her forslag jo ingen mening.
En af dem, som Dansk Folkeparti her ikke bare vil tage retten til at stemme fra, men også retten til at stille op, er João Møller.
Det er vores kandidat på Bornholm.
Han bor her, han arbejder her, og han har børn i skolen her.
Det er så gak, at Dansk Folkeparti vil tage retten fra ham.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Nej, det har Fatih Baran heller ikke gjort.
Fatih Baran har tværtimod klart sagt, at den type af handlinger tager han fuldstændig, klart og utvetydigt afstand fra, men at han jo bakker op om den fredsproces, der er indledt , og at PKK har nedlagt våbnene.
Så handler det her jo ikke kun om borgere.
Det her handler f.eks. også om en tidligere borgmester ovre på Samsø, som var hollandsk statsborger, og som blev valgt som borgmester af lokalbefolkningen på Samsø, men som havde svært ved at opnå statsborgerskab, fordi han ikke kunne give sig selv hånden.
Det er også den type af borgere, som Dansk Folkeparti her vil fratage muligheden for at kunne stemme til et lokalvalg eller at kunne stille op til et lokalvalg.
Der var lokalbefolkningen på Samsø så uenig med Dansk Folketing i, at det ville være urimeligt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det er sjovt, at hver gang Enhedslisten bliver taget i at støtte op om en kandidat, som har ekstremistiske og islamiske venner og ønsker den dagsorden, så negligerer man det; så gør man det til, at så vigtigt er det heller ikke, at så stor en ting er det ikke.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslisten, om man ikke ser det som et problem, at man giver stemmeret til flere mennesker, som ønsker islamiske værdier i det danske samfund; som ønsker at påvirke ude kommunalpolitisk, at der skal tages islamiske hensyn i daginstitutioner, på plejehjem og alle steder.
Eller er det bare en naturlig udvikling, som Enhedslisten ikke ser noget problem i, at danske værdier bliver trukket tilbage og islamiske værdier er på fremmarch?
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Enhedslisten har altid bekæmpet udemokratiske værdier, og det gør vi ved at bruge demokratiet som våben.
Vi tror ikke, ligesom hr. Lars Boje Mathiesen åbenbart gør, på de totalitære redskaber, hvor man vil fratage folk muligheden for demokratiske rettigheder, som jo netop er det, stemmeretten giver.
Det gør vi jo, fordi vi har troen på, at den eneste måde, man imødegår udemokratiske tendenser på, er ved at bruge demokratiet, og at det er den måde, man styrker det på.
Det har Enhedslisten altid stået for, og Enhedslisten har altid taget afstand fra udemokratiske tendenser.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det er altid komisk, når man hører Enhedslisten kritisere nogen for at være totalitær, når man tænker på, hvilken ideologi de grundliggende er bygget på.
Vi andre, som værner om nationalstaten og nationaliteter, vil gerne begrænse, hvem det er, der kan påvirke vores land, for vi vil gerne værne om det at være dansk og det, som er Danmark.
Enhedslisten har jo en politik, som gør, at der kommer flere hertil, og ønsker, at der skal komme flere hertil, og at de skal have lov til at være her, som har islamiske værdier.
Og så har man sådan en forestilling om, at hvis bare de er her i lang tid nok, så fralægger de sig de her islamiske værdier.
Men kan Enhedslisten ikke se efter 40 år med den her indvandring, at de ikke kommer til at fralægge sig de islamiske værdier, men at de faktisk vil kæmpe for at omstyrte det danske samfund, så de kan få de værdier, også her i Danmark?
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Altså, nogle af dem, som nu åbenbart også hr. Lars Boje Mathiesen vil fratage stemmeretten, er jo bl.a, som jeg tidligere nævnte, den tidligere borgmester på Samsø, som var hollandsk statsborger, og som dermed med det her forslag ville have mistet både stemmeretten og retten til at kunne stille op til et lokalvalg.
Befolkningen på Samsø var fuldstændig uenige med hr. Lars Boje Mathiesen i, at den her borger ikke skulle have muligheden for at kunne stille op og blive valgt som borgmester.
Det er jo præcis det, vi taler om, og det er jo det, der er konsekvensen af det her forslag; det er jo bl.a., at borgere som den tidligere borgmester på Samsø ikke ville kunne have muligheden for hverken at kunne stemme eller kunne blive valgt som borgmester.
Lotte Rod (RV), 2025-11-06:
Hvis man løfter blikket her i Folketingssalen, ser man fire figurer på væggen her over talerstolen.
Det er de fire dyder: visdom, årvågenhed, sandhed og retfærdighed.
Det er de dyder, som det danske demokrati bygger på.
Men Dansk Folkeparti kigger ikke op.
Dansk Folkeparti kigger ned i facebookdybet.
Det er jo, så dobbeltmoralen driver ned ad væggene.
For Dansk Folkeparti går rundt og siger, at de går ind for danske værdier og demokrati, men i dag viser de, at det er forkert.
Dansk Folkeparti vil ikke mere demokrati; Dansk Folkeparti vil mindre demokrati, for Dansk Folkeparti vil tage stemmeretten fra folk.
Derfor tænkte jeg, at lad mig prøve at tage fat i noget af det mest danske, vi har, og derfor vil jeg bygge min tale på Grundtvig.
Grundtvig var ham, der sagde: »Til et folk de alle høre, som sig selv regne dertil«.
Et af elementerne hos Grundtvig var gennemførelsen af folkeopdragelse, altså at befolkningen og ikke kun de øverste klasser i samfundet skulle oplives og oplyses.
Grundtvig argumenterede for, at oplysning skulle bidrage til at styrke både individets selvbevidsthed og det folkelige fællesskab, så Grundtvig advarede mod den forstandsoplysning, som blev for individuel uden sans for fællesskabet.
For at undgå det skulle oplysningen styrke folkeligheden, altså den fællesskabsfølelse, der binder mennesker sammen, gennem historie og kultur.
I starten var Grundtvig jo ret kritisk faktisk.
Han skrev i en artikel om borgerlig dannelse: »Almuen kan lige så lidt repræsentere som regere sig selv, om man så fyldte hele statsrådet med dem.
For at kunne det må de først ved en højere dannelse være åndelig trådt ud af deres sfære og dermed ikke længere være almue.«
Eller for at bruge Hal Koch, som Socialdemokraterne også lige gjorde, vil jeg sige, at Hal Koch så demokratiet som en uafsluttet samtale, altså at demokratiet aldrig slutter.
Demokratiet er aldrig bare opnået.
Hver eneste generation må jo tage demokratiet på sig.
Jeg er selv opdraget med sådan nogle forældre, som altid sagde det der irriterende med, at hvis der var et eller andet, man var utilfreds med, nyttede det ikke noget, at man bare brokkede sig.
Så måtte man selv prøve at gøre noget ved tingene.
Man skal blande sig, man skal tage ansvar, og det er jo det, tusindvis af mennesker gør til det her kommunal- og regionsrådsvalg.
De tager ansvar.
Det er vores naboer, det er vores kollegaer, det er vores venner, det er fodboldtrænerne, og det er spejderlederne rundtomkring, som Dansk Folkeparti nu vil tage stemmeretten fra.
Det giver ingen mening.
Det viser bare, at Dansk Folkeparti ikke vil mere demokrati; Dansk Folkeparti vil mindre demokrati.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det.
Fru Lotte Rod opridser dyderne sandhed og årvågenhed.
Derfor er det lidt morsomt, at fru Lotte Rod citerer Grundtvig for »Til ét folk de alle høre, som sig regne selv dertil« og så undlader at citere resten af citatet, nemlig »har for modersmålet øre, har for fædrelandet ild«.
Jeg tror, Grundtvig ville have græmmet sig ved fru Lotte Rods tale.
For da Grundtvig skulle redegøre for, hvorfor han stillede op til Rigsdagen, sagde han nemlig: Hvorfor vil jeg være med på Rigsdagen?
Nemlig for i alle ting, i alle måder, af al min kraft og styrke at stå på den danske side og stride mod alt det vildfremmede, som enten vil trænge ind eller liste sig ind, hvor det ikke kan gøre andet end ondt, så de fremmede, vi har herinde kan lære at stikke fingeren i jorden og lugte, hvor de er lugte, lugte, at de er i Danmark, og at danskeren, skønt vi kun er et lille folk, endnu ikke lader sig lumpe, men er som hunden, djærv for sin egen dør, og som hanen, kry på sin egen mødding, trods nogle andre udenlandske folk, som når de ikke er nøjet med at have det ligesom vi, jo kan rejse og se, hvor de får det bedre.
Lotte Rod (RV), 2025-11-06:
Så hvad vil Dansk Folkeparti gøre for folkeligheden i Danmark?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Jeg tror, at hr. Peder Hvelplund og Enhedslisten skal have guldmedaljen for absurde udenomsforklaringer.
Man har en kandidat, der til lederen af en terrororganisation skriver: Stort tillykke med fødselsdagen, åh store leder.
Det er da en åbenlys hyldest af en mand, der har stået i spidsen for en kynisk terrororganisation, der har henrettet civile.
Det kan Enhedslistens ordfører da ikke for alvor mene at man kan forsvare i et demokratisk samfund.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-11-06:
Vi ved jo, at mennesker med ikkevestlig baggrund har det med at samle sig og bosætte sig tæt sammen med andre, der kommer fra samme baggrund og deler de samme værdier som dem selv.
Vi ved jo også, at vi har kommuner i Danmark, hvor grænsen er virkelig tæt på 50-50 i forhold til et vestligt statsborgerskab og et ikkevestligt statsborgerskab.
Og er ordføreren slet ikke bekymret for de kommuner, hvor grænsen nærmest ligger 50-50, i forhold til hvad det er for en styreform, der kommer til at være ude i de kommuner?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Det er jo netop begrundelsen for, at vi synes, at man for at kunne stemme til folketingsvalget skal have dansk statsborgerskab, så man ikke kan stemme til et valg, hvor man måske, f.eks. fordi man stadig har et statsborgerskab et andet sted, blander tingene sammen.
Derfor synes vi den rigtige linje er, at det er til de lokale valg, hvor man jo ikke skal lave udenrigspolitik, at man kan stemme, hvorimod vi forbeholder dem, der har fået statsborgerskab, retten til at stemme til folketingsvalget.
Det synes vi er den rigtige balance og den måde, man skiller det ad på.
Så synes jeg også, at det er mærkeligt, når jeg følger hele debatten om den kommunale valgkamp, at kommunalvalgspolitikere lader, som om de har indflydelse på noget, de ikke har indflydelse på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg hørte et svar til LA i forhold til det her ændringsforslag, men det kommer vi nok tilbage til.
Der er jo ting, man har indflydelse på, hvis ikke man lige pakker den her kulturelle kuffert ud, ikke?
Det er jo sådan nogle ting, som sniger sig ind.
Hvordan har Venstre det med f.eks. lokalpolitikere, der lefler lidt for ramadanfester eller -fejringer på rådhuset?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Jeg synes, det er rigtig godt, og jeg vil opfordre til, at man hurtigst muligt tilegner sig det danske sprog.
Nu er vi i en situation, hvor vi især i de her år har gavn af en meget, meget stor stigning i antallet af borgere fra andre EU-lande, der kommer og bidrager på vores arbejdsmarked, og vi siger, at de fra dag et – og det kunne jeg heldigvis også høre der er stor opbakning til i Folketinget – skal have lov til at få indflydelse på lokale forhold.
Der kan vi jo ikke stille et krav om, at man som arbejdstager, der kommer fra Tyskland eller Spanien og arbejder på en dansk virksomhed, skal kunne sproget.
Jeg vil opfordre til, at man lærer det hurtigst muligt, men jeg synes ikke, at det at kunne sproget, skal være en forudsætning for, at man kan få lov til at stemme til et kommunalvalg.
Med den teknologi, vi har til rådighed, synes jeg, der er en mulighed for, at man godt kan følge med i, hvad der sker i et samfund, også uden at man er 100-metermester i dansk.
For folk, der kommer fra helt fremmede kulturer og f.eks. søger asyl, har vi jo også et krav i en integrationsperiode om, at man får noget sprogundervisning.
Der har man måske lidt dårligere forudsætninger for at forstå, hvad det er, der foregår i det danske samfund, men jeg synes ikke, det skal være en udelukkelsesfaktor.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-06:
Vi har jo begge vores hverdagsgang her i København, og der har været ugentlige demonstrationer til fordel for Hamas siden Hamas' terrorangreb på israelere for et par år siden.
En stor del af dem, der er i de demonstrationer,
er ikkedanske statsborgere, som ved en særlov har fået adgang til som palæstinenser at bo i Danmark, og som har udgjort et stort, stort problem for Danmark siden hen med kriminalitet, fundamentalisme og alt muligt andet.
Hvorfor er det et gode for det danske samfund, at de kan være med til at påvirke den offentlige debat og demokratiet i København til, at det skal handle om Hamas, i stedet for at det handler om kommuner og ældrepleje?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Nej, men et parti som Venstre, som egentlig står og siger alle de rigtige ting på talerstolen, burde nok lade være med at have en valgplakat, hvor der står »Vote Venstre« – og vi skal jo sige, det er et citat, når det er på engelsk.
Herinde ved vi godt, at vi skal snakke dansk, men det ved Venstre ikke ude på deres valgplakater, for de vil jo rigtig gerne have fat i dem, der ikke kan snakke dansk nok til at sige »Stem på Venstre«.
De forstår, hvad det er, man gerne vil have dem til, ikke?
Så det er jo en leflen for noget, og det er derfor, man ikke vil ændre det og stramme det.
Jeg synes, at et ændringsforslag, hvormed EU-borgerne og de nordiske borgere kan få indflydelse, vil være godt, for det er jo ikke dem, vi har problemet med.
Jeg har ikke set en polsk, en hollandsk eller en tysk valgplakat endnu.
Jeg har så set den engelske med »Vote Venstre«, men man må så også sige, at Venstre er lidt presset.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Jeg forstår ikke helt skillelinjen her, når man godt vil have EU-borgere ind, for jeg tror faktisk, EU-borgerne tit har større problemer med det danske, end tredjelandsborgere nødvendigvis har, uden at jeg bygger det på en videnskabelig undersøgelse.
For de får jo stemmeret langt hurtigere end de tredjelandsborgere, der har stemmeret, og som skal have været i Danmark i 4 år.
Så jeg forstår ikke helt den her afgrænsning.
Det ene sted er det tredjelandsborgere, man ikke vil have, og det andet sted er det sproget, der er det største problem, så jeg forstår ikke helt argumentationen fra ordførerens side.
Jeg synes, det er afgørende, og jeg synes, det er vigtigt, at man sætter sig ind i lokale forhold og kan sproget, men jeg synes ikke, at det skal være det eneste, der er afgørende.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det.
Jeg vil spørge, hvordan Venstre forholder sig til, at når man kigger til andre lande, der har praktiseret den naivitet, som Venstre og Socialdemokratiet praktiserer, eksempelvis England, kan man se, at visse lokalområder nærmest er omdannet til sådan nogle islamiske shariazoner.
Muslimske borgmestre er der kommet.
Der er shariadomstole i de områder.
I mange af de områder er det sådan, at når du går i dem, kan du faktisk næsten ikke se en eneste klassisk brite; det er stort set udelukkende udlændinge med ophav i Mellemøsten og Nordafrika.
Hvordan forholder Venstre sig til den udvikling, og hvad mener Venstre om, at sådanne mennesker kan udøve afgørende demokratisk indflydelse på indretningen af de lokalsamfund?
Altså, hvordan skal de lokalsamfund nogen sinde blive britiske og engelske igen, hvis mennesker uden britisk statsborgerskab – og i Danmark dansk statsborgerskab – kan udøve afgørende indflydelse på indretningen af byrummene og på indretningen af ældreplejen og undervisningen i folkeskolerne osv. osv.?