runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2017-02-02:
Jeg skal gøre det forholdsvis kort.
Vores transportordfører, hr. Rasmus Jarlov, har bedt mig om at meddele, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det skyldes to ting.
Bebyggelsen af den lille del af Amager Fælled var en del af aftalen om at bygge metroen i København.
Selskabet By & Havn har fået lov til at bygge for at finansiere metroen, og den aftale løber vi ikke fra.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-02:
Jeg må ærlig talt indrømme her i dag, at jeg er meget ærgerlig over at se, at Enhedslisten fremsætter det her forslag, ja, jeg kan måske godt forstå, at Alternativet fremsætter det, men ikke Enhedslisten, som altid har været et socialt bevidst parti, som altid har været et parti, som herrens mange gange har stået hernede i Folketingssalen og talt om, at København var ved at blive en rigmandsghetto; som har stået og ført kommunalvalgkamp på, at der skulle flere billige boliger og det skulle være nemmere at betale en bolig, når man boede i København.
Vi kender præcis de ord og de udtryk, man bruger.
Men nu står man og taler imod, når det gælder.
Der skal bygges 260.000 etagemeter boliger til de borgere, som rent faktisk har mulighed for at købe dem – det er jo Ørestaden, der er det billigste område i hele København at købe bolig i – men når man skal prioritere og vælge mellem nogle meget særlige naturinteresser og muligheden for at bygge boliger til borgere, herunder til de borgere, som ikke er indfødte københavnere, som har adgang til de lukkede lister, og de borgere, som kommer udefra, og som måske ikke tjener de høje lønninger, taler man imod det, selv om de borgere har brug for at få en bolig i København.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at Enhedslisten nu står og taler imod det.
Jeg må simpelt hen spørge ordføreren, om ordføreren er enig i den vurdering, som ministeren kom med, og som var, at det her kommer til at betyde dyrere boliger i København.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Enten har man en meget dårlig sag, eller også er man ved at løbe tør for argumenter, hvis man bliver nødt til at pakke det, man gerne vil sige, ind i sådan en række stråmandssager.
Jeg havde i går et møde med Københavns teknik- og miljøborgmester, Morten Kabell, for lige præcis at spørge ind til de to ting: Kan vi finde andre områder, hvor vi kan bygge, så vi stadig kan tilbyde københavnerne billige boliger, hvis vi ikke længere skal bygge på Amager Fælled?
Og svaret var ja.
Og svaret var ja.
Og det, man ikke ville, da man behandlede det i byrådet, var at undersøge de her ting til bunds.
Så der er intet til hinder for, at vi stadig kan bygge billigere boliger stationsnært i København, samtidig med at vi lader være med at bygge på Amager Fælled.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at man ikke fortsætter med et andet stråmandsargument om, at vi skulle være imod metroen, hvilket jeg ellers har hørt fra Socialdemokratiets side, men netop præciserer, at det er finansieringen.
Så tak for det.
Så har vi da fået det på plads, og så behøver vi ikke at høre mere på det.
Jeg kan jo kun sige, at jeg har rådført mig med et af de mennesker, som trods alt sidder med fingrene nede i det her område, og som har et overblik over, hvor der er udlagt muligheder for boliger, og hvor det er, vi kan bygge.
For det er da fuldstændig klart, at det er helt afgørende for Enhedslisten, at de to ting er nødt til at gå hånd i hånd.
Det er, at man netop skal kunne bygge billige boliger, at man skal finansiere metroen – det tager vi sådan set også ansvar for, selv om vi var imod, at man ville finansiere metroen med byggegrunde – og at man samtidig freder værdifuld natur.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Socialdemokratiet i det mindste ikke bare vil være med til at undersøge det, fordi det er det, der ligger i det her forslag: at vi skal undersøge det.
Så hav dog tillid til, at Københavns borgmester, der ved noget om det her, måske ved, hvad han taler om!
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Jeg synes simpelt hen, at det er et nummer for godt, at Enhedslisten skal stå på talerstolen og sige, at man kan få de her tre ting, når man ikke på nogen mulig måde har lagt noget frem.
Ordføreren gav sådan en meget malende beskrivelse af, at man kunne cykle ud til Amager Fælled.
Og det er jo rigtigt, men jeg vil så også bare gerne spørge ordføreren: Er det ikke også rigtigt, at selv om vi ikke stemmer det her igennem, kan man stadig cykle ud og nyde Amager Fælled, fordi hele den fredede del af Amager Fælled rører man ikke ved i forhold til bebyggelsen af Ørestad?
Så vil jeg også gerne spørge, om man kunne have taget metroen ud til Amager Fælled, hvis det var sådan, at man ikke havde besluttet den lov i 1992.
Altså var der kommet en metro, hvis ikke man havde taget den beslutning om også at finansiere metroen?
Så kunne vi jo stadig have været for metroen i dag, men bare ikke haft nogen metro.
Det er vel det, der er konsekvensen af det, som Enhedslisten siger.
Så som det sidste: Hvor mange flere biler tror ordføreren der ville være i København, hvis vi ikke havde metroen?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Nu kommer vi så igen lidt ind på det der, om man er for eller imod metroen.
Det tror jeg jeg vil lade ligge.
Jeg kan pege på den yderste del af Nordhavn, som allerede ligger i perspektivplanen, som er en af de ting, som Enhedslisten peger på man kunne tage som finansiering i stedet for.
Så kan jeg fortælle, at der allerede er mulighed for at bygge 45.000-50.000 nye boliger i områder som f.eks. havnen, Grønttorvet, industrihavnenarealet, Carlsberg og på andre industrigrunde.
Når vi ikke har sagt, at hvis vi beskytter og ikke bygger på Amager fælled, skal vi gøre lige præcis det her i forslaget, så er det, fordi vi sådan set ønsker en åben tilgang, i håb om at andre partier også kan være interesseret i at gå sammen med os og sige: Vi er enige i, at den her del af Amager Fælled er helt unik.
Derfor skal vi have en åben undersøgelse af, om der er alternativer.
Den her modstand mod åbne undersøgelse begriber jeg simpelt hen bare ikke.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-02:
Jeg tror, det var nr. 2 spørgsmål til fru Lea Wermelin.
Hun får lige ordet igen.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-02:
Nu er det jo svært at stå her i Folketingssalen og så skulle tage stilling til, hvad ordføreren og hendes partifælle har snakket om i går aftes, men det ændrer helt grundlæggende ikke ved det, vi kan se på kortet, og heller ikke ved finansieringen.
Jeg ved godt, at Enhedslisten ikke altid går lige meget op i økonomi, men der skal finansieres en metro, som Enhedslisten går ind for, men ikke går ind for finansieringen af; der skal bygges nogle boliger til nogle folk, og ingen af de dele er der kommet nogen holdbare svar på, ingen af de dele er der blevet lagt noget frem om; der er ikke kommet et eneste kort med en beskrivelse af, hvorhenne det skal ligge.
Realiteten er, at når vi snakker stationsnærhed, som er afgørende for at sikre, at København kan blive mere CO2-neutral, hvilket Enhedslisten også går op i; hvis vi snakker planlægning af daginstitutioner, planlægning af infrastruktur, hvad enten det drejer sig om rør eller veje, så kan man ikke bare flytte tingene rundt.
Den aftale har ligget her i 25 år.
Hvorfor kommer I i sidste øjeblik med det?
Rasmus Prehn (S), 2017-02-02:
Det er jo det, Københavns Kommune har undersøgt.
Jeg skal lige høre fru Trine Torp om noget.
Er det sådan, at fru Trine Torp er opmærksom på, at Metroselskabet sådan set har bundet nogle lån op på det her selskab eller på det her areal, og at økonomien i Metroselskabet sådan set kan komme i problemer, hvis det er, man bliver ved med at undersøge noget, der i øvrigt er undersøgt og undersøgt og undersøgt?
Er det det, der er Socialistisk Folkepartis ærinde, altså at skabe endnu mere usikkerhed om Metroselskabets økonomi?
Kaare Dybvad (S), 2017-02-02:
Mange tak.
Det er desværre sådan – det har jeg i hvert fald oplevet med SF – at man principielt godt kan gå ind for Ørestaden og for metroen, men når det kommer til stykket, er der altid et eller andet, der er i vejen.
Jeg husker bl.a. SF-politiker Margrete Auken, der altid sagde, at vi jo ikke byggede metroen til badegæsterne, så derfor kunne man godt sløjfe metroplanen ud til Amager Strand og videre ud til lufthavnen.
Og hver gang, der blev foreslået nye ting, var der et eller andet nyt i vejen.
Så på den måde synes jeg, det er lidt ærgerligt, at SF holder fast i den kurs, som man nu har kørt med, nærmest lige siden metroen blev foreslået første gang, netop at man sådan principielt synes, at det er okay, men at man altid finder et eller andet hår i suppen.
Men jeg hører ordføreren, og det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er: Anerkender ordføreren det grundlæggende behov for langsigtet planlægning og dermed også at stå ved aftalen; behovet for, at man kan planlægge stationsnært; behovet for, at man kan planlægge institutioner og skoler i samme tempo som de byudviklingsområder, man laver; og behovet for, at forsyningsselskaber og dem, der er ansvarlige for vejtrafik osv., har mulighed for at planlægge langsigtet, så vi får det så billigt som muligt for vores samfund?
Trine Torp (SF), 2017-02-02:
Ja, det behov anerkender jeg, men jeg synes også, det bør være sådan, at det, når vi har så lange planlægningsperioder, skal være okay, at man bliver klogere undervejs, og at der opstår nye ønsker og behov.
Det her er jo ikke et forsøg på at lægge hele metrobyggeriet i graven.
Det er et lille hjørne af det forlig, og det er bare det, vi siger.
Kunne vi dog ikke sammen prøve at undersøge, hvad der er af muligheder?
Kaare Dybvad (S), 2017-02-02:
Men det er jo undersøgt af den demokratiske forsamling, som skal tage stilling til det her, nemlig Københavns Borgerrepræsentation.
Der er jo ingen grund til, at vi i Folketinget skal til at forstyrre deres arbejde med at udvikle deres kommune, på samme måde som vi ikke skal ligge og forstyrre alle mulige andre kommuner rundtom i landet, i forhold til hvordan de skaber byudvikling.
Anerkender ordføreren ikke, at Københavns Kommune har undersøgt de muligheder, som er på bordet her?
Trine Torp (SF), 2017-02-02:
Det er ikke min opfattelse, at det er undersøgt til bunds, fordi de har undersøgt den del af det, der handler om Københavns Kommunes bidrag i det her.
Men der er jo ikke åbnet for nogen af de her forandringer.
Det er også det, der er lidt spøjst ved den her diskussion.
På den ene side kan man i Københavns Kommune sige, at nej, vi kan ikke gøre noget, fordi vi er bundet af aftaler med staten,
Det kunne jo godt være, at beslutningen i Borgerrepræsentationen ville se anderledes ud, hvis de vidste, at der faktisk var et samarbejde med staten om det.
Det ved vi jo ikke.
Det er ikke afsøgt, og det er ikke prøvet.
Derudover vil jeg også sige, at det også er min opfattelse, i hvert fald ud fra det, jeg har hørt fra Borgerrepræsentationen, at der er stillet en række spørgsmål, men ikke kommet nogen reelle svar.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Tak for det.
Der er ikke kommet reelle svar, siger man.
Altså, jeg står her med bilag 3 fra den diskussion, man har haft i Københavns Borgerrepræsentation, og jeg synes da, det virker til, at der er rimelig mange sider med svar på de spørgsmål, der er blevet stillet.
Og det er jo rigtigt, at det er den demokratiske forsamling, som i virkeligheden også afgør det her spørgsmål.
Men ordføreren er jo, som ordføreren sagde, også selv med i et forlig om metroen, og der er jo nogle ting, der ikke hænger sammen, med hensyn til at man både siger, at man vil gøre alt for at bevare det her område, og samtidig siger, at man vil stå bag aftalen.
Jeg kan godt forstå, at man gerne vil stå bag aftalen, for metroen er en fantastisk ting i København, men ordføreren må jo ligesom vælge, om man bakker op om den aftale, der er blevet lavet – det grønne transportsystem, som gør, at tusindvis af københavnere hver eneste dag tager metroen – eller om man siger, at den aftale, der er lavet om det, kan der ikke regnes med, altså at det areal ikke kan bebygges, og at aftalen dermed heller ikke kan finansiere den gæld på 1,5 mia. kr. i By & Havn, altså penge, som er brugt.
Eller hvad er SF's forslag?
Trine Torp (SF), 2017-02-02:
Altså, først vil jeg sige, at jeg har set spørgeren stå og vifte med de der papirer mange gange, og jeg synes – hvis jeg skal være helt ærlig – at det lidt er en dårlig undskyldning for ikke at ville undersøge alternativer.
Tænk, hvis man faktisk blev klogere ved at undersøge det.
Tænk, hvis der nu opstod muligheder, man ikke havde set.
Vi har lige hørt fru Ida Auken foreslå, at der kunne rykkes på fredningen.
Det er f.eks. ikke undersøgt.
Det kunne også være, at der var andre ting, der ikke var undersøgt.
Og det var jo derfor, at SF i Borgerrepræsentationen stillede et forslag om at pålægge embedsværket at komme med nogle alternativer; for så kunne de jo komme tilbage at sige: Det er udelukket, det kan slet ikke lade sig gøre.
Men det er jo ikke sådan, processen har været.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Det er jo ikke nogen dårlig undskyldning.
Det er jo bare undersøgt, og det er ikke en del af den fredede Amager Fælled.
Derfor spørger jeg sådan set helt konkret ind til: Hvad er det, SF's forslag er?
Trine Torp (SF), 2017-02-02:
Jo, men der findes ikke så unik natur 2 km fra et bycentrum andre steder.
Det er ret unikt, og det er jo det, tror jeg, der gør, at rigtig mange netop bosætter sig i København – fordi man værdsætter, at det er en kommune, hvor man kan få naturen tæt på, altså hvor der ikke kun er kunstigt etablerede parker, men faktisk også er gammel natur tæt på byen.
Så glemte jeg lige spørgsmålet.
For Københavns Kommune har undersøgt en del af det, men der er jo ikke nogen, der har sat sig rundt om et bord og spurgt: Hvis vi fra både statens og kommunens side skulle prøve at finde på løsninger, findes der så nogen?
Og det er bare det, jeg synes vi skulle prøve at undersøge.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-02:
Jeg må indrømme, at jeg tror, der er nogle flere københavnere, som bosætter sig i København, fordi de kan gå ned på gaden og så tage en metro på arbejde eller ind til Danmarks Radios Koncertsal eller Det Kongelige Teater eller til biografen eller noget andet, end at der er folk, der bosætter sig i København, fordi der er en tusind år gammel strandeng.
Det må jeg simpelt hen sige.
Det er ikke det samme, som at man ikke skal undersøge det,
men der synes jeg bare også, at SF skylder at anerkende, at tingene er undersøgt, man har undersøgt det her.
Og ja, man kan altid undersøge ting en gang mere, men er det formålstjenligt, hvis det, der er konsekvensen, er, at det, der er så vigtigt, nemlig at få lavet en udvidelse af metroen, få lavet nye boliger, går i stå?
Er Socialistisk Folkepartis budskab fra talerstolen i dag til folk her i hovedstaden: Vi vil faktisk gerne udskyde metroen og lave mindre metro, og vi vil gerne have færre boliger til almindelige mennesker?
Er det det, der er budskabet i dag, for det er jo det, konsekvensen er, hvis man lige vil undersøge noget, der i øvrigt er undersøgt adskillige gange, først?
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Når der bliver talt om stråmandsargumenter, er det jo utroligt at skulle høre på det, der bliver sagt fra talerstolen lige nu, for vi er sådan set åbne.
Vi er lykkedes med at være med til at skabe en grøn hovedstad; vi har været med til at sørge for, at man bevarer de naturarealer, der er, ude på Amager Fælled; været med til, at man ikke bare ønsker en metro, men også finansierer en metro; været med til, at man også bygger almene boliger, som der bliver talt så meget om, og som der er så meget brug for, og som man også skal kunne have råd til.
Det, som Enhedslisten lægger på bordet, giver jo ikke nogen mening.
Der er jo ikke finansiering til noget af det.
Og når ordføreren så taler om, at naturen skulle være så unik, så kunne jeg egentlig godt tænke mig igen også at spørge Enhedslistens ordfører, om hun ikke kan bekræfte, at det har været et militært øvelsesområde, at der har været dræn derude, og at den natur, man finder derude, faktisk også kan findes andre steder.
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Det var så et trickspørgsmål.
Det må du jo prøve at stille et skriftligt spørgsmål til ministeren om under udvalgsbehandlingen, så vi kan få det afklaret.
Men efter det, som vi har fundet frem til, eksisterer Fingerplanen.
Hvad der så ellers er af tekniske samspil, må vi prøve at tage under udvalgsbehandlingen.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Tak for det.
Nu står vi jo i fællesskab på mål for den her aftale, og det er godt, for så kan vi hjælpe hinanden med at få sagen i mål.
Men der er bare en ting, jeg lige sådan vil vende lidt ved den her lejlighed, nemlig det her begreb, der er sat ind: udviklingsområder i kystnærhedszonen.
Så derfor er det meget godt, at der også er nogle udviklingsområder.
Så jeg skal bare spørge sådan helt stilfærdigt og venskabeligt: Er ordføreren enig i, at det er vigtigt, at vi får udmøntet de her udviklingszoner, sådan at der også bliver et reelt indhold i dem, altså så man netop – ikke overalt, men afgrænset og målrettet, hvor man nu synes det, f.eks. på Langeland, Ærø eller andre steder – får mulighed for at skabe en udvikling lige præcis der, hvor de ønsker det lokalt?
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Jeg er jo glad for, at vi – i forhold til det udspil, der var fra Venstre, hvor kystnærhedszonen skulle afskaffes – er gået ind og har fået de her udviklingsområder med.
Det er selvfølgelig noget, vi står på mål for; det synes vi er en god løsning frem for en afskaffelse.
Og ja, de skal jo bruges på den måde, der står beskrevet i lovforslaget.
Der står nogle angivelser af, hvordan man skal bruge dem, bl.a. at de der udviklingsområder selvfølgelig ikke skal være steder, hvor der er en særlig natur eller et særligt miljø, som det kan gå ud over – men simpelt hen der, hvor kommunerne vurderer de kan søge om det, kan de få lov til at gøre det.
Det synes jeg jo bare er ganske positivt.
Det giver et godt instrument lokalt.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Det var måske forståeligt sådan en lidt forsigtig tilgang til det.
Hvordan er det, hvis man nu lokalt kommer og ansøger om det lige præcis i et afgrænset område?
Der står jo udviklingsområder, så der er netop helt klart lagt op til, at det ikke bare skal være overalt, men at det netop skal være en mulighed for, at man kan få sat noget handling bag, som vi tit siger herindefra, altså sådan, at vi der lokalt, hvor de ved, hvor skoen trykker, og hvor de selv gerne vil gøre noget for at skabe udvikling – og det er jo også en vigtig del af landdistriktspolitikken – så også giver dem nogle reelle muligheder.
Så hvis man kommer lokalt og peger på, at man dér gerne vil gøre det sådan og sådan – nu bliver der selvfølgelig også et samspil med landsplandirektivet og andet – kan man så også forvente at få en opbakning fra Socialdemokratiets side, altså hvis man selv lokalt kommer og beder om det?
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Altså, jeg skal ikke kunne sige, hvad de lokale socialdemokrater derude ønsker at gøre, men her på Christiansborg står vi på mål for, at vi har indgået den her aftale, og at der ligger de her muligheder med udviklingsområder.
Og vi synes, det er en god løsning, et godt kompromis, vi har indgået, frem for det forslag, der egentlig lå, om, at man skulle ophæve den her 3-kilometersgrænse fuldstændig.
Så vi står på mål for den aftale, vi har indgået, hr. Erling Bonnesen.
Altså, vi har indgået en aftale, og hvordan samspillet teknisk er med Fingerplanen og forskellige andre reguleringer, må I prøve at få afklaret teknisk ved udvalgsspørgsmål, når vi behandler forslaget.
Vi står på mål for den aftale, vi har indgået, og mener ikke, at der skulle være åbnet op for noget, der kunne vælte hovedstaden.
Men prøv at få det afklaret under udvalgsbehandlingen; det er jeg sikker på at ministeren kan være os alle sammen behjælpelig med.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jo, men man indsatte nogle særlige landdistriktsbestemmelser for at fremme udviklingen derude.
Nu vil man liberalisere dem, og så kommer det jo til at gælde over det hele.
Det vil sige, at det vil gælde for de grønne kiler i Fingerplanen.
Så det er en helt speciel situation, man åbner op for her.
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Det vil jeg lade komme an på svaret fra ministeren under udvalgsbehandlingen.
Altså, som jeg har fået det forelagt – nu skal det siges, at jeg ikke selv har forhandlet den her aftale på plads, for jeg havde barselsorlov, da vores dygtige forhandlere sad med den – og som jeg har forstået det, så består kilerne i hvert fald.
Og det skulle ikke være sådan, at de fuldstændig vælter af, at vi har lavet den her aftale om en ny planlov.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at vi kan få afklaret nogle ting under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil gerne spørge til ordførerens holdning: Skal de her liberaliserede landzoneregler også gælde for Fingerplanen?
Skal reglerne komme før Fingerplanen?
Hvad er Socialdemokratiets holdning til det?
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Tak for det.
En del af forslaget her er jo at liberalisere landzoneplanerne, så jeg skal lige høre: Mener ordføreren, at de liberaliserede landzoneplaner skal gælde for hovedstadens Fingerplan, altså de grønne kiler, vi har her?
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Så jeg skal forstå det sådan, at ordføreren ikke mener, at de her liberaliserede regler skal gælde i de grønne kiler i hovedstadens Fingerplan?
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Som jeg har læst mig frem til, gælder Fingerplanen stadig væk.
Vi har haft diskussionen om det her, men efter høringssvarene at dømme skulle Fingerplanen stadig væk være gældende.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-02:
Ja, der har jo altså været biologer inde over, der har sagt god for det, som der er lagt fast nu, og når vi taler om stråmandsargumenter, så tror jeg altså hellere, at jeg vil sige, at det, jeg oplever fra Enhedslistens side i dag, jo er blålysargumenter.
Altså, man taler om, at man går ind for metroen, men man er bare imod finansieringen.
Man taler om, at man går ind for flere boliger, men man er bare imod at finde arealerne, hvor de skal ligge.
Og man taler om, at vi skal have et København, hvor der er plads, og der er lys, og der er luft, og der er grønt, men man vil ikke have en metro og en udbygning af metroen, der gør, at vi ikke sander til i trafikkaos med os og forurening.
Det er jo ikke os, der er ude i noget med stråmandsargumenter, det er Enhedslisten, der simpelt hen har rodet sig ud i nogle blålysargumenter.
Man får det også til at lyde, som om det er hele Amager Fælled, der skal bruges til udvikling.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der er tale om 6 pct. af Amager Fælled, der skal bruges til at lave den her boligudvidelse, som skal være med til at finansiere metro og andet – 6 pct.?
Det er jo ikke hele Amager Fælled.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Overalt i det her land er naturen presset – overalt.
Så alle de steder, hvor vi har noget tilbage, hvor der er nogle af de unikke og særlige arter, der er med til at definere den natur, vi har, skal vi beskytte hver eneste procent.
Det kan jeg bekræfte.
Vi skal finde en alternativ finansiering, hvis vi fjerner planerne om at bygge på Amager Fælled.
Det er det, som det her beslutningsforslag handler om, at undersøge, om der er alternativ finansiering.
Det har vi fået klare indikationer af fra nogle af dem, der ved noget om det, at det er der.
Lad os nu forestille os, at vi laver undersøgelsen og finder ud af, at der ikke er det.
Så har vi i det mindste undersøgt sagen.
Og det handler om at finde andre steder at bygge almene, billige boliger end på Amager Fælled.
Så har vi i det mindste undersøgt sagen.
Og det er jo det, der er kernen i det her forslag, nemlig at undersøge, om vi kan beskytte den her fantastiske natur.
Jeg håber, at socialdemokraterne vil gå hjem og sove på det og møde op i udvalget, når vi skal behandle det her beslutningsforslag, og være med i den konstruktive dialog.