runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2018-01-31:
Der er jo heller ikke noget mærkeligt i, at man har en tættere dialog imellem regeringspartierne, end man har med de partier, som ikke sidder i regeringen.
Det går jeg ud fra at man også gjorde, dengang I sad i regering.
Men det er jo en intern regeringsdrøftelse, hvordan strategien skal skrues sammen, og vi kommer til at fremlægge den som en regeringsstrategi, og det ser vi rigtig meget frem til.
Det her er en hypotetisk diskussion, når vi endnu ikke har fremlagt selve strategien.
Det er jo nogle besynderlige anklager.
Eftersom strategien ikke er fremlagt, kan man i Socialdemokratiet gætte om, hvorvidt der er didaktik eller ikke didaktik eller ikke nok didaktik, eller hvordan snittet er.
Det er jo en hypotetisk diskussion, eftersom strategien ikke er fremlagt.
Så det er jo højst besynderligt at stå her og diskutere de eventuelle elementer, der er i en strategi, som endnu ikke er fremlagt, og jeg glæder mig til at fremlægge den.
Christine Antorini (S), 2018-01-31:
Man kan i hvert fald konstatere, at ministeren har valgt at hælde sin ministerkollegas, en Venstreministers, ekspertgruppes anbefalinger af brættet.
Nu hylder ministeren – og jeg citerer – en minister, der vægter videnskab og kundskaber meget højt.
Der er jo en række af dem, der har været med i ekspertgruppen, der har været ude at underkende det, som ministeren ellers mener er sin egen faglighed, bl.a. Stefan Hermann, der siger, at der er et helt entydigt forskningsmæssigt belæg for, at didaktikken spiller en afgørende rolle for både motivationen og præstationen hos eleverne.
Men det anerkender ministeren ikke.
Hvori består egentlig den der faglighed hos ministeren?
Merete Riisager (LA), 2018-01-31:
Igen vil jeg sige, at det er en højst besynderlig og hypotetisk diskussion.
Eftersom regeringen slet ikke har fremlagt sin strategi, kan man jo i Socialdemokratiet gætte på, hvor mange elementer der tages fra hvilke grupper, hvilke henstillinger, og hvor mange der kommer fra den oprindelige gruppe eller den næste gruppe, eller måske er der ligefrem nogle af faglærerne, der er kommet med en brandgod idé, der går lige igennem og lige ind til ministerens bord.
Så det kan I jo ret beset ikke vide noget om på nuværende tidspunkt, og jeg synes, at det ville være ordentligt og redeligt at diskutere strategien, når den bliver fremlagt.
Christine Antorini (S), 2018-01-31:
Man må jo sige, at det er noget usædvanligt, at en minister fuldstændig tilsidesætter en ministerkollegas arbejde.
De afleverede en rapport til ministeren, og ministeren har bare smidt den i skraldespanden og valgt at nedsætte sin egen lille gruppe.
Skal det forstås sådan, at ministeren simpelt hen underkender den tidligere ministers vurdering af, hvem der er den faglige ekspertise på området?
Merete Riisager (LA), 2018-01-31:
Nå, så kom vi frem til det, der åbenbart er selve essensen i den her kritik, nemlig den pædagogiske debat, og den glæder jeg mig rigtig meget til at tage.
Når regeringen fremlægger sine forslag, kan vi jo diskutere imellem partierne, hvordan naturfagstrategien skal se ud, og hvilke elementer man i Socialdemokratiet synes er gode eller dårlige.
Men når jeg som minister har mødtes med forskere fra H.C. Ørsted Institutet og med faglærerforeninger, håber jeg, vi kan blive enige om, at det kun kan være rimeligt, at en minister diskuterer en strategi med relevante parter.
Annette Lind (S), 2018-01-31:
Det, som ministeren i mine øjne har gjort, er, at hun har tilsidesat ekspertpanelet, som har den tungeste og den bredeste ekspertise i hele landet, og derimod nedsat en meget, meget smal gruppe af nogle fysikere, fordi man vil have et andet resultat end det, som eksperterne er kommet frem til.
Det er lige præcis det, man har gjort fra ministerens side.
Ministeren har nedsat et censurudvalg, der kommer til at komme med nogle andre konklusioner end det her med, at det skal være didaktisk.
Er det sådan, at ministeren mener, at hun har tilsidesat de fagligt dygtige og indsat et censurudvalg?
Merete Riisager (LA), 2018-01-31:
Det her er en mærkværdig diskussion, eftersom naturfagsstrategien jo slet ikke er fremlagt.
Så derfor bliver det en meget hypotetisk diskussion.
Det, jeg går ud fra at ordføreren kritiserer, er, at jeg har mødtes med forskere fra H.C. Ørsted Instituttet og med en række faglærerforeninger, altså praktikere, der arbejder med naturfagene.
Hvordan kan man kritisere, at jeg som minister tillader mig at mødes med naturfagsforskere inden for de felter, som er relevante her, og med praktikere inden for de samme felter?
Det har jeg virkelig svært ved at forstå.
Mange tak for spørgsmålet, der går på, hvorfor jeg som minister modarbejder en forbedring af naturfagene i folkeskolen.
Og til det kan jeg svare kort: Det gør jeg selvfølgelig ikke.
Den til enhver tid siddende regering kan nedsætte ekspertgrupper og udvalg til at give input – jeg går ud fra, at det er det, der er baggrunden for det her lidt besynderlige spørgsmål.
Og jeg vil gerne give plads til, at forskere og praktikere, som måske tidligere ikke har haft deres vante gang i ministerierne, bliver inviteret ind og giver deres besyv med.
Det kan give nye perspektiver, som vi kan inddrage i politikudviklingen, og det synes jeg er en styrke.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at man som minister skal følge alle anbefalinger fra nedsatte ekspertgrupper og udvalg en til en.
Jeg vægter videnskab og kundskab meget højt, og det gør jeg i hele mit arbejde.
Det er ikke nogen hemmelighed.
Jeg mener, at børn og unge skal have en basal viden i naturfagene, en viden, de kan sætte i spil i forhold til at løse naturvidenskabelige udfordringer.
Jeg kan naturligvis ikke gå i detaljer om strategiens indhold endnu, da den ikke er fremlagt, men jeg ser frem til at drøfte initiativerne og de perspektiver, der følger af strategien, når den er blevet offentliggjort.
Annette Lind (S), 2018-01-31:
Men lad os så tage det helt konkret og se på, hvad der er fakta.
Det er sådan, at der er kommet et skriv ud til os ordførere om det her, og at der er kommet et andet skriv ud til ordførerne fra regeringspartierne.
Kan ministeren bekræfte, at i forhold til det her med didaktik har ministeren – og nu skal jeg tage det frem for at sige det helt rigtigt – skrevet til ordførerne fra regeringspartierne, at det med didaktik ønsker ministeren ikke at gå videre med?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
Vil ministeren skærpe udrejsekontrollen af Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Nu er vi jo i gang med, kan man sige, at løfte politiet, altså at styrke politiet, og der er mange om buddet, i forhold til hvad vi ellers skal bruge ressourcer på, men det er klart, at trusler er noget helt centralt at bekæmpe i et samfund.
Og jeg er helt klar over, at der kan være nogle bestemte områder i Danmark, hvor man måske skal være særlig opmærksom på, hvad der foregår.
Så vil jeg også bare lige nævne, at vi tidligere har fremlagt en vidnepakke, også for at gøre det mere sikkert for folk at vidne.
For det kræver selvfølgelig noget at stå frem og sige: Det her vil jeg ikke finde mig i.
Men jeg har fuld opmærksomhed på det her emne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-31:
Ja, og det synes jeg er rigtig vigtigt.
Men det, som det også handler om i forhold til at kigge på det fremadrettet, er selvfølgelig, at man også oplever, at politiet er der i det øjeblik, man går til politiet.
For man kunne godt forestille sig, i en drømmeverden, at dem, der så oplever det, går til politiet, og at der også sker noget.
Er det også noget, ministeren fremadrettet vil sørge for at der er de fornødne ressourcer til?
Jeg ved godt, at politiet skal tage sig af mange ting, men i det øjeblik, vi så begynder at få anmeldelser, skal der også slås ned på dem, som generer de forretningsdrivende.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Nu har jeg altså ikke lige datoen for, hvornår det møde med organisationerne bliver holdt, men som sagt synes jeg, vi skal tale med dem om, hvordan man kan gøre det.
Som sagt er jeg meget åben over for at diskutere: Er der en gruppe her, vi ikke helt får fat i, fordi man ligesom lever sit stille liv eller ikke har en tradition for at gå til politiet?
Og så skal vi da have det undersøgt, for vi skal jo ikke bare acceptere det.
Så det drøfter jeg sådan set meget gerne hvordan vi finder vej ind til, og nu starter vi med organisationerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-31:
Det, jeg tænker, er, om ministeren er opmærksom på i den dialog, der skal være – og det synes jeg er rigtig fint – at der netop bliver gjort en speciel indsats for også at få fat i mange af de næringsdrivende, der har anden etnisk baggrund end dansk.
For der er jo rigtig mange med anden etnisk baggrund, der har små forretninger i nogle af de områder, der er allermest udsatte, og hvor man måske dels ikke har den samme tradition for at gå til politiet, hvis man oplever noget, dels måske også kender mange af dem her rigtig godt, så man er bange.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Vi har jo set flere eksempler på afpresning.
Jeg er sådan set enig i, at de relle tal kender vi ikke, og det kan nok også være svært sådan at kende dem fuldt og helt.
Jeg er sådan set meget åben over for at diskutere, hvordan det så er, vi finder ud af det her, og jeg tænker, at et led i det jo også kunne være initiativet med at indkalde organisationerne, som vi gør nu.
For vi kan selvfølgelig godt have politibetjente rendende rundt fra forretning til forretning, men det kan være meget ressourcetungt, og hvor bredt skal det være?
Der håber jeg da i hvert fald, at brancheorganisationerne kan være med til at give os en hjælp, og at vi måske i samarbejde med dem kan lave nogle undersøgelser og finde ud af, hvor udbredt det her er.
Men jeg er åben for at diskutere, hvilke muligheder der er.
For det er jo fuldstændig uacceptabelt, at der er afpresning.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-31:
Nu ved vi ikke lige, hvad der er op og ned i den, men med den indsamling, der er, og som jeg også gerne vil kvittere for at De Konservative har været med til at starte, kan vi i hvert fald se, at det er noget, danskerne går meget op i, altså at man ikke skal finde sig i afpresning.
Når jeg spørger ministeren, er det jo også, fordi jeg tænker, at uanset hvad der er op og ned i Tingbjergsagen, ved vi, at det er forekommet.
Det er forekommet på Nørrebro, bl.a. mod værtshusejere.
Altså, sørger man for at komme rundt til alle forretninger, også de små, der ligger i Nordvestkvarteret eller et sted i Aarhus eller i Esbjerg?
Bliver der sørget for, at alle simpelt hen får mulighed for at anmelde det og finde ud af, hvad man kan gøre, hvis man nu ikke tør anmelde det, så vi får et nogenlunde overblik over det, ligesom vi har haft undersøgelser af, hvor stort omfanget af diskrimination i nattelivet og overfald på homoseksuelle er, osv.?
Kan vi også få et initiativ i forhold til at kigge på omfanget af trusler mod næringsdrivende?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Tak, og også tak for det spørgsmål.
Afpresning og andre former for trusler mod forretningsdrivende er fuldstændig uacceptabelt.
Jeg tror, at mange har det ligesom mig, når man hører om den slags, altså at det bare ikke hører til.
Det hører ikke til i vores land, man skal som forretningsdrivende ikke finde sig i det, og vi skal som samfund ikke finde os i det.
Vi har iværksat en række initiativer for at komme den her form for kriminalitet til livs.
Med bandepakke 3 er straffen for systematisk eller organiseret afpresning blevet skærpet med en tredjedel.
Det gælder f.eks., når kriminelle systematisk eller organiseret opkræver beskyttelsespenge af forretningsdrivende.
Politiet har også indkøbt en stor mængde overfaldsalarmer, der kan uddeles til borgere, der ønsker at anmelde eller vidne mod bl.a. bandemedlemmer, og som har behov for beskyttelse.
Det vil eksempelvis kunne være en erhvervsdrivende, der har anmeldt at være blevet afkrævet beskyttelsespenge.
Der er desuden med aftalen om finansloven for 2018 afsat 2,6 mio. kr. i 2018 og 1,3 mio. kr. i 2019 til at opgradere overfaldsalarmer for at styrke beskyttelsen af vidner m.fl.
Det er noget af det, der er vedtaget.
Det, vi så også har gjort, er, at vi har taget et nyligt initiativ, hvor vi har inviteret en række brancheorganisationer til møde i Justitsministeriet med henblik på at drøfte problemet med repræsentanter for de erhvervsdrivende, der kan være ramt af det, altså deres paraplyorganisationer, og tale med dem om, om vi kan gøre mere, end vi allerede har gjort.
Vi har sat meget i værk, men kan vi gøre mere?
For jeg tror, vi deler holdningen om, at det her er fuldstændig uacceptabelt, og at det nogle gange også kan være svært at få frem.
For hvordan er det lige, vi får folk til at sige, at det foregår?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-31:
Hvad agter ministeren at gøre for at kortlægge omfanget af afpresning og andre former for trusler mod forretningsdrivende i Danmark?
Hvad agter ministeren at gøre for at kortlægge omfanget af afpresning og andre former for trusler mod forretningsdrivende i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Jeg kan ikke udleveringsloven forfra og bagfra, men den lægger de her klare rammer omkring det.
Og som jeg også sagde i min tale: Altså, udlevering for politisk lovovertrædelse, som det blev sagt, skal ud fra mit helt klare udgangspunkt afslås.
Jeg mener, at der er så mange retsgarantier og menneskerettigheder indbygget i det her, at hvis det er, fordi et land blot vil forfølge nogle, fordi de er imod styret, kan man ikke få folk udleveret, det kan man ikke.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
Tak for det.
Vil ministeren skærpe udrejsekontrollen af Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Tak for dette klare, enkle spørgsmål.
Jeg antager, at spørgsmålet vedrører den dansk-tyske grænse, hvor vi som bekendt har midlertidig grænsekontrol ved indrejse til Danmark.
Systematisk kontrol ved den dansk-tyske grænse, når man rejser ud af Danmark, vil – for at sige det meget klart – rejse alvorlige spørgsmål i forhold til Schengenreglerne.
Det er sagt på den pæne måde.
Desuden vil systematisk udrejsekontrol kræve et stort ressourceforbrug hos politiet.
Der er ingen tvivl om, at omrejsende udlændinges kriminalitet skaber utryghed, og det gælder i særlig grad deres indbrudskriminalitet, og derfor er jeg ligesom spørgeren stærkt optaget af, at der sættes effektivt ind over for organiserede grupper af kriminelle.
Samtidig vil jeg også gerne understrege, at hvis politiet ved den dansk-tyske grænse bliver opmærksom på noget, der forekommer mistænkeligt, kan politiet, når betingelserne i øvrigt er opfyldt, selvfølgelig gribe ind.
Det kan være ved at ransage en bil – og det gælder altså, uanset om bilen er på vej ind eller ud af Danmark.
Det er vigtigt, for jeg er faktisk meget enig i det, spørgeren siger.
Det er meget vigtigt at sige, at det forslag, vi kommer med, lægger en tredjedel oven i straffen i forhold til, hvad de idømmer i dag.
For vi kan godt hæve en strafferamme lidt, men vi ser jo, det er jeg enig i, at de ikke bliver brugt, i hvert fald meget sjældent, og hele ideen med strafferammer skulle jo gerne være, at man har hele spektret.
Men der skal altid være lidt luft til sidst, for der skal altid være noget til det endnu grovere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
Det kan jo være godt nok at forhøje strafferammen.
Typisk har den nuværende regerings politik været, at man lægger en tredjedel oveni.
Det har man gjort i flere sager, og det har altid været støttet af Dansk Folkeparti, når man har gjort det.
Det, jeg gerne vil diskutere med ministeren, er, om man kunne forestille sig – hvis vi kigger på de strafferammer, der allerede er fokus på – at vi fokuserer på at få løftet de groveste sager op i den højeste del af strafferammen, og der har jo været nævnt adskillige eksempler i pressen hen over de sidste par uger.
Det kan jo være fint nok at lægge en tredjedel oven i en i forvejen høj strafferamme, men hvad nytter det, hvis vi står med et system, hvor vi aldrig nogen sinde får skubbet dommene for nogle af de groveste sager op på det niveau?
Der har jo været et eksempel på en sag, hvor en person er blevet fuldstændig lemlæstet i et omfang, så dem, der havde gjort det, faktisk troede, at han var død, og urinerede på ham efterfølgende, fordi de troede, de havde mishandlet personen til døde.
Det udløste så en straf på en tredjedel af den strafferamme, der var til rådighed.
Jeg kom bare til at tænke
på, at jeg næsten ikke kunne regne ud, hvad man skulle gøre, hvis man skulle være så kriminel, at man kunne snige sig op i den øverste tredjedel af strafferammen.
Altså, hvor slemt skulle det, man gjorde mod et andet menneske, være, for at man faktisk kom op i nærheden af den straf, som vi jo giver domstolene mulighed for at idømme i de her meget, meget grove tilfælde?
Der er jo ikke tale om smårapserier eller andet.
Der er tale om, ja, den alvorligste kriminalitet, man overhovedet kan begå, det værste, man kan udsætte andre mennesker for.
Men jeg vil gerne høre, hvad regeringen vil gøre, for at vores domstole i første omgang bruger den strafferamme, de har, til at idømme nogle strengere straffe i de groveste tilfælde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Det bliver nok lidt nemmere og hurtigere at få enighed om det her.
Jeg vil godt med det samme slå helt fast, at jeg er enig i, at der er behov for at skærpe straffen for personfarlig kriminalitet.
Det ligger jo ikke mig fjernt at være med til strafskærpelser.
Grove voldelige overfald efterlader jo ofte offeret med markante fysiske og psykiske men, som offeret i værste fald lever med resten af sit liv.
Det nuværende strafniveau i sager om grov vold afspejler efter regeringens opfattelse simpelt hen ikke forbrydelsens alvor, og derfor fremsætter jeg i næste uge et lovforslag, som lægger op til at skærpe straffen for grov vold med en tredjedel i forhold til den straf, som domstolene idømmer i dag.
Oven i det lægges der op til, at straffen skærpes yderligere i de allergroveste sager om vold efter straffelovens § 245, f.eks. hvor offeret er blevet udsat for omfattende vold og efterlades med betydelige skader, og i alle sager, hvor der er anvendt kniv.
Der er i øvrigt tale om en strafskærpelse, som vi jo har aftalt i fællesskab.
Dansk Folkeparti og regeringen har med finanslovsaftalen for 2018 været med til at afsætte 250 mio. kr. over en 4-årig periode til denne skærpelse.
Med lovændringen sender vi et klart signal til domstolene om, at strafferammerne skal udnyttes bedre i den type sager.
Jeg synes, at lovforslaget om grov vold er et meget vigtigt og markant skridt i den rigtige retning.
Så vil jeg også sige, at som justitsminister vil jeg selvfølgelig også fremadrettet have fokus på, om strafniveauet i sager om personfarlig kriminalitet er højt nok, men det føler jeg mig fuldstændig og aldeles overbevist om at spørgeren nok skal hjælpe mig med at huske.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
Hvad vil ministeren gøre for at skærpe straffene for den alvorligste personfarlige kriminalitet, hvilket der tegner sig et bredt flertal for i Folketinget, jf. artiklen i Berlingske: »Politikere vil tvinge strengere straffe igennem« fra den 26. januar 2018?
Hvad vil ministeren gøre for at skærpe straffene for den alvorligste personfarlige kriminalitet, hvilket der tegner sig et bredt flertal for i Folketinget, jf. artiklen i Berlingske: »Politikere vil tvinge strengere straffe igennem« den 26. januar 2018?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Jeg kan ikke i forbindelse med et mundtligt spørgsmål gøre rede for al juraen omkring det her.
Det konkrete spørgsmål, der lige kom der, svarer jeg meget gerne skriftligt på.
Jeg kan bare sige, at det at lave udrejsekontrol, altså den måde at skulle lave sådan en fast udrejsekontrol på, vil give utrolig store udfordringer i forhold til Schengen.
Så vil jeg bare lige sige, at forudsætningen for, at vi kan være med i Europol og have det samarbejde der, er, at vi er med i Schengen.
Og det er bare for at sige, at jeg ikke synes, det er så enkelt.
Jeg synes også, det giver nogle overvejelser, som vi må tage i fællesskab, når vi drøfter det ene spørgsmål her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
En gang imellem bliver jeg bare sådan usikker på, hvad regeringen er mest bange for.
Er det Schengenreglerne og det at komme til at være lidt kreative i fortolkningen af dem, eller er det ligefrem at sige, at nu bryder vi dem simpelt hen, fordi det er helt afgørende nødvendigt, at vi får dæmmet op for det?
Er det virkelig det?
Altså, har man en større frygt for det, end man har lydhørhed for et ønske fra det eneste støtteparti, som regeringen har?
Det kan jo være svært at sætte sig helt ind i de tanker.
Jeg vil bare spørge helt konkret: Ville det udfordre Schengenreglerne fuldstændig, hvis man besluttede sig for – f.eks. i en midlertidig periode, 6 måneder – at prøve det af?
Ville det udfordre Schengenreglerne at sige, at nu har vi den her udrejsekontrol i 6 måneder?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Det er altid en god idé at snuppe banditter, uanset hvor de er, om de er på vej det ene eller det andet sted hen.
Når jeg siger det, er det ikke for at være polemisk.
Jeg siger bare, at det er sådan, at når man kører ind i Danmark i dag, er der jo sådan en midlertidig kontrol, som er baseret på en vurdering, når man kører.
Så det er jo ikke en systematisk udrejsekontrol.
Vi har jo ANPG, vi har mange ting.
Spørgsmålet er, om vi ikke skal tage de sådan mere moderne midler i brug til det.
Jeg deler sådan set spørgerens interesse i, at hvis folk laver kriminalitet, skal vi stoppe dem.
Men det rejser alvorlige spørgsmål for Schengensamarbejdet.
Det tror jeg også godt spørgeren ved, og det er selvfølgelig der, vi har udfordringen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
Det lød som diskussionen, fra dengang vi fik grænsekontrol.
Nu bor jeg selv meget tæt på grænsen, relativt få kilometer derfra, og jeg har aldrig nogen sinde oplevet køer til Kiel.
Så skulle det være på grund af et færdselsuheld.
Jeg synes, at man mere skulle forholde sig til selve forslaget.
De står der i forvejen; der er endda afsat penge på finansloven til at sørge for nogle ordnede forhold for vores betjente, så det ser pænt ud, når folk kører igennem.
Kan vi ikke rette det til, så vi også kan sikre os, at vi kan snuppe nogle flere banditter, når de forlader landet?
Er det ikke en god idé, minister?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Jeg kan tage det sidste først.
Altså, regeringen har ikke for nylig – mig bekendt og med fare for, at mit hoved kun kan rumme x antal tanker – diskuteret udrejsekontrol.
Som jeg sagde, rejser det alvorlige spørgsmål om Schengensamarbejdet.
Jeg kunne næsten godt tænke mig at udfordre lidt i forhold til det.
Hvis vi nu skulle have en udrejsekontrol, hvordan skulle den så være?
Skulle samtlige biler stoppes?
For det, det ville betyde i virkeligheden, ville være kilometerlange køer op gennem Jylland.
For den effektive udrejsekontrol vil jo være at stoppe enhver bil.