runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2019-10-10:
Når vi taler om trafikal ligestilling, handler det bl.a. om det her landevejsprincip, som man har, altså det her med at det skal koste det samme at køre 1 km som at sejle 1 km.
Samtidig handler det jo sådan set også om, at man kigger på, at man har nogle steder, hvor man har brugerbetaling, eksempelvis på Storebæltsbroen, men også på den nye Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund, og det mener vi ikke går ind under det, som vi kalder trafikal ligestilling.
Infrastruktur er for Nye Borgerlige rigtig vigtigt, fordi det er det, der binder vores land sammen.
Man er også nødt til at erkende, at der bor rigtig mange danskere rundtomkring i landet, som er afhængige af en bil, også danske børnefamilier, som er afhængige af at have en bil og at kunne benytte vejene, og hvor man ikke vil kunne benytte sig af offentlig transport.
Så det her er en klar prioritering for Nye Borgerlige.
Vi har aldrig nogen sinde lagt skjul på, at vi prioriterer veje over skinner, og det gør vi heller ikke nu.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Altså, 39 pct. af familierne i Danmark har faktisk ikke adgang til bil.
De skal vel også kunne transportere sig rundt, og jeg tror da ikke, at ordføreren vil påstå, at det er billigt at transportere sig rundt med tog i dag.
Jeg er helt med på, at man fra Nye Borgerliges side har en politik om, at biltrafik skal være billigere, og det er den jo som bekendt også blevet de senere år.
Man har nedsat registreringsafgiften med det resultat, at der er kommet endnu flere biler på vejene, medfølgende endnu mere trængsel.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan Nye Borgerlige kan have en politik, som gør, at trængslen stiger, bl.a. fordi det også er for dyrt at køre med tog.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-10:
Jamen altså, vi kan være enige om, at der er nogle rigtig store udfordringer med hensyn til bl.a. S-togsnettet og S-banen, og vi har også nogle meget, meget store udfordringer med Kystbanen eksempelvis.
Det er jo også derfor, vi har lagt op til, at vi mener, at DSB skal privatiseres, sådan at man også opnår de her konkurrencefordele og i højere grad lader markedet bestemme.
Det vil også være til fordel for alle kunderne, hvis der kommer mere konkurrence med hensyn til pris.
Så det er én ting.
Vi så sådan set gerne, at man helt fjernede registreringsafgiften, så man netop som børnefamilie havde mulighed for at købe en langt bedre og langt sikrere bil.
Så er vi jo også nødt til at kigge på, at der kommer noget teknologi, eventuelt også med selvkørende biler osv., i fremtiden, som udnytter vejene bedre.
Som jeg sagde til ordføreren før i min tale, var det et spørgsmål om, at vi lever i en tid nu, hvor der forskes rigtig meget i de her forskellige ting.
Vi ser ikke det her som et nødvendigt projekt på nuværende tidspunkt, og vi har også – desværre – set, at de steder, hvor man tidligere har investeret i den her teknologi, er det her med at nå op på de 250 km/t.
måske ikke helt opnået endnu.
Der har i hvert fald været rigtig store udfordringer med det.
Så vi ser sådan set ikke, at man lige nu skyder rigtig mange penge i noget, som vi ikke på nuværende tidspunkt ved om noget andet teknologi vil overhale.
Og i øvrigt, som jeg startede med at sige, vil vi klart prioritere veje over skinner.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-10:
Tak for det, formand.
En af de ting, som fascinerer mig allermest, er at køre langsomt på motorvejen og følge med i de vældige entreprenørarbejder, der hører med til at bygge en jernbane, og det bliver der jo rig lejlighed til nu, hvor der bliver lavet en jernbane på Vestfyn.
Så det er jo glædeligt.
Men det er jo også et fornuftigt projekt, fordi det eksisterende jernbanenet er så kraftigt udnyttet, som det er.
Det gavner både regionaltrafikken og fjerntogstrafikken og giver jo på længere sigt også mulighed for, at man kan sætte farten væsentlig op, i forhold til hvor hurtigt man kører i dag.
Så det her er et vældig godt projekt, som vi i Liberal Alliance støtter.
Tak for ordet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-10-10:
Tak for det, og tak for fleksibiliteten i forhold til at komme ind i ordførerrækken, da jeg ikke var til stede, da det rettelig var min tur.
Men det gik lidt hurtigt i salen med punkterne forud.
Fra radikal side anser vi L 14 for at være startskuddet til en ny fremtid for jernbanedriften på Fyn, og vi vil fra radikal side selvfølgelig gerne give transportministeren hjemmel til at anlægge en ny jernbane over Vestfyn.
Det er jo, som det er blevet sagt mange gange, en ny og dobbeltsporet elektrificeret jernbane på 35 km og med en tophastighed på 250 km/t., og den bidrager væsentligt til landsdelstrafikken.
Det synes vi er fint, så man kan komme hurtigere rundt i landet.
Selv om det selvfølgelig desværre betyder, at landsdelsrejsende kommer til at tilbringe kortere tid på Fyn, er det, der kommer til at ske med denne jernbane, alligevel massivt til Fyns fordel.
Det nye spor betyder en samlet langt større kapacitet, også til lokaltog og gods over Vestfyn, og det giver perspektiv for en mere ambitiøs togbetjening på længere sigt – en slags fynsk S-togsnet, hvor både Middelfartbanen og Svendborgbanen og Odenses nye letbane kan spille sammen i et trafiknet.
Så det her er, ud over at være en fantastisk komponent i landsdelstrafikken, også noget, der har potentiale lokalt.
Vi har jo i forbindelse med Togfonden DK's fase et aftalt finansieringen for det her for længst.
Det Radikale Venstre stemmer med fornøjelse for anlæggelsen af den nye bane.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-10-10:
Tak for det, og også tak til ministeren.
Jeg skulle måske også byde ministeren velkommen, for det er jo første gang, jeg i hvert fald har en debat med ham her i Folketingssalen.
Og tillykke med jobbet.
Jeg tør roligt sige, at det jo ikke er noget, der er opstået lige pludselig i ministerens ministertid, så det skal ministeren ikke forvente at jeg vil give ham ansvaret for, for det har været der gennem mange år.
I Transportudvalget havde vi en høring om hele ekspropriationsspørgsmålet, og ved den lejlighed var der faktisk flere i det udvalg, der var blevet nedsat – godt nok under Erhvervsministeriet – der gjorde opmærksom på, at der var en lang række forbedringer, man godt kunne gøre.
Vil ministeren tage en debat i udvalget også, vi kunne gøre det på et lukket samråd, hvor vi måske så kunne diskutere hele ekspropriationsspørgsmålet?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Jeg kommer naturligvis altid i Transportudvalget, når Transportudvalget ønsker det.
Og jeg kan også forstå på hr. Hans Christian Schmidt, at alene det, at man signalerer, at man ønsker det som et lukket samråd, vidner om – det er i hvert fald min erfaring fra snart 12 år i Folketinget – at man er konstruktiv i sin tilgang.
Jeg vil også gerne understrege, at jeg har stor respekt for ekspropriationsværktøjet som instrument.
Når vi vedtager en lov som denne, en anlægslov, så har vi en ganske særlig forpligtelse til at sikre, at det, vi gør, er samfundsnyttigt, og det brede flertal, der kommer omkring det – det er det, der er indikeret – vidner jo også om, at det her er samfundsnyttigt.
Jeg har selv, før jeg blev aktiv i politik, haft den oplevelse at skulle lægge hus til en motorvej, så jeg kan kun bekræfte, at det at være i den situation er noget, som kan være meget indgribende.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-10-10:
Det vil jeg gerne kvittere for.
For jeg synes, at det er godt at høre ministeren sige det.
Og jeg tror, at vi alle godt ved, at hvis ministeren vil være med til at gå i spidsen for det, så har det en lidt nemmere gang på jorden.
Og jeg tror, det er det, vi skylder den befolkning, som lever i en usikkerhed derovre, altså at vi prøver at tage så mange som muligt ud af den usikkerhed.
Men jeg ser frem til samrådet i udvalget.
Thomas Jensen (S), 2019-10-10:
Jeg får ikke helt svar på, hvad det præcis er for en teknologi, der kan gå ind og gøre, at man som menneske kan flytte sig med en hastighed på op til 250 km/t. på Vestfyn, som kan være bedre end jernbanen, altså når vi tænker i ren hastighed.
Kan ordføreren præcisere, hvad det er for en teknologi?
Orla Østerby (KF), 2019-10-10:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her om folk under værgemål er jo en naturlig forlængelse af loven, der gennemførtes i 2016 og 2018 i forhold til kommunalvalg, folketingsvalg og europaparlamentsvalg.
Det er jo helt naturligt, at vi nu også giver de samme personer adgang til menighedsrådsvalg.
Alt andet ville være helt urimeligt.
Når vi gør det, er det jo også, fordi det betyder noget for de her mennesker, at de har mulighed for, hvis de som vælgere vil det, at være med også i et menighedsråd.
Så det er den ene del af det.
Det Konservative Folkeparti støtter op omkring L 5.
Christian Juhl (EL), 2019-10-10:
Enhedslisten kan støtte, at mennesker under værgemål får ret til at stemme i det omfang, de ønsker at deltage i menighedsrådsvalg, og at man decentraliserer administrationen omkring selve valgprocessen – det er sådan, jeg forstår det her forslag.
Vi har ikke noget behov for at give karakterer til mennesker under værgemål og sige, at det skulle være bedre, at de blev godkendt i et parti, som Venstre siger, eller for den sags skyld at der skal være særlige evalueringer, for at denne gruppe af borgere får stemmeret; det synes vi ikke er nødvendigt.
Vi er alle lige i den her sammenhæng, og vi har alle sammen forskellige baggrunde, kvalifikationer og evner.
Og det er vel også sådan, at de fleste af os, der har rundvisninger for skoler eller andre, gerne stopper op ude ved grundlovene i Vandrehallen og fortæller om, hvordan demokratiet har udviklet sig ret langsomt i Danmark fra 1849, hvor kun et sted mellem 12 og 18 pct. fik stemmeret, og hvor man så langsomt arbejdede sig hen imod, at man faktisk ikke behøvede at eje sin egen bolig for at få stemmeret; også hvis man havde været i fængsel, og også hvis man var kvinde, kunne man få stemmeret i Danmark.
Den udvikling er jo en vigtig historisk bagage at have med.
Og vi står faktisk herinde – sådan som jeg kan se det – med det allerallersidste skridt i retning af, at alle borgere har stemmeret.
Vi har selvfølgelig nogle, der kommer fra andre lande til vores land, som må vente i en periode under de regler, der er indført.
Jeg synes, det er vigtigt at tage den diskussion med især unge mennesker, der kommer i Folketinget, for at forklare dem, at ting ikke kommer af sig selv, heller ikke et demokrati, og at ting kan forsvinde igen.
Derfor er det vigtigt, at vi netop beskæftiger os med at udvide demokratiet hele tiden, sådan at borgerne har så lige og så direkte adgang som muligt til at få indflydelse på det liv, de lever, og på det samfund, de lever i.
Så vi kan støtte de her to forslag om, at mennesker under værgemål får stemmeret ved valg til menighedsråd, og at man decentraliserer administrationen af valglister og valgkort m.m.
Tak for det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2019-10-10:
Lovforslaget her har to elementer i sig.
Det første handler om valgret til personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne.
I SF er vi meget glade for forslaget, fordi det længe har været et mål for os at give borgere under værgemål deres valgret.
For os er det endnu et skridt mod ligestilling af mennesker, også med handicap eller andre vanskeligheder i livet, at de er ligestillet på den måde, således at alle over 18 år har en mulighed for at deltage i vores demokrati.
Så vi anser også det her som endnu en lille sejr, fordi i et velfungerende demokrati bør alle borgere have mulighed for at deltage i de demokratiske arenaer, og det gælder bestemt også menighedsrådene.
Menighedsrådene er en vigtig del af den lokale forankring, og de er medvirkende til at styrke det lokale medborgerskab, hvilket vi i SF kun kan bakke op om.
Den anden del af lovforslaget drejer sig om håndtering af valglister og valgkort.
Vi har noteret os, at man tager hensyn til anvisningerne om databehandling, og vi bakker op om, at det fremadrettet vil være Kirkeministeriet, der har ansvaret for udviklingen og driften af systemet.
Men der skal naturligvis udarbejdes en klar vejledning omkring håndtering af listerne, således at vi sikrer, at de ikke ender i de forkerte hænder.
Kort sagt: SF er således enig i løsningerne og stemmer for forslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-10-10:
L 5 er en opfølgning på nogle lovændringer, der er gennemført i 2016-2018, hvor man har udvidet stemmeretten og valgbarheden ved folketingsvalg og andre valg med visse folk, der ellers ikke har haft disse rettigheder, fordi de er under værgemål, dvs. umyndiggjorte på det økonomiske område.
Det er ændringer, som Dansk Folkeparti har støttet, og det drejer sig om en meget lille gruppe personer.
Det ville efter Dansk Folkepartis mening virke meget mærkeligt, hvis personer, der har valgret og er valgbare til folketingsvalg, ikke kan have det samme til menighedsrådsvalg – altså forudsat at de er medlemmer af folkekirken.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget, men vi vil i Dansk Folkeparti henstille til, at konsekvenserne af loven bliver fulgt meget nøje, så det kan blive evalueret, hvilke konsekvenser det har.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-10:
Det er da muligt, at spørgeren har masser af eksempler på det, men jeg synes også, der er masser af gode eksempler på, at vi har vores fantastiske demokratiske system, som er en del af vores demokrati.
Og det synes vi er godt.
Christian Juhl (EL), 2019-10-10:
Det, jeg spurgte til, var, at ordføreren kalder det en kvalitetssikring, at det er partierne, der opstiller.
Det tror jeg da at vi har mange eksempler på ikke nødvendigvis er en kvalitetssikring.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-10:
Jamen enhver kan naturligvis stille op til valg, og som spørgeren også siger, kan man i adskillige tilfælde også blive valgt – fint og godt og fuld opbakning til det.
Så der ligger det i det, at det så også er godt, at vi så har indrettet vores demokratiske system – sådan som vi har opbygget det nu og står bag ved fuldstændig – så vi har partier, som kører sine linjer, og så kan man jo fint også selv stille op, som spørgeren siger.
Så der er opbakning til begge dele.
Christian Juhl (EL), 2019-10-10:
Tak for det.
Venstres ordfører sagde, at partierne indstiller kandidater til andre valg, og at det skulle være en kvalitetssikring.
Altså, det vil jeg gerne sætte spørgsmålstegn ved.
Hvordan kan det være en kvalitetssikring, at partierne indstiller dem?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet handler om, at der jo også er adgang til, at enkeltpersoner kan stille op til samtlige valg i Danmark.
Så der er det jo den enkelte person, der beslutter, om man vil være kandidat, og det sker jo også en gang imellem, at enkeltpersoner bliver valgt.
Hvad ligger der bag den problematisering af kvalitetssikring?
Altså, vi er jo alle sammen lige mennesker, og et menneske, der ikke kan styre sin egen økonomi, kan vel være ganske udmærket i et menighedsråd, uanset om et parti har godkendt vedkommende.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-10:
Tak for det.
Forslaget, vi behandler, har til formål at sikre en bredere demokratisk repræsentation i menighedsrådene og at ændre reglerne for tilintetgørelse af valgkort og valglister til menighedsrådsvalg, i forbindelse med at it-supporten overgår til Folkekirkens It.
I 2016 udvidede man valgret og valgbarhed til kommunale og regionale valg og til folketings- og europaparlamentsvalg.
I dag kan personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne, f.eks. fordi de ikke kan varetage egen økonomi, stemme og stille op til alle valg med undtagelse af menighedsrådsvalg.
Det er naturligt, at der er samme krav til valgbarhed og stemmeret til menighedsrådsvalg som til de øvrige valg.
Venstre vil dog gerne rejse nogle, kan man sige, bekymringer.
Ved valg til Folketinget og lignende er det partier, der indstiller kandidater og sikrer, at disse er beslutningsdygtige.
Partier indstiller ikke på samme måde kandidater til menighedsrådsvalgene, og det er derfor interessant, hvordan man sikrer samme kvalitetssikring ved menighedsrådsvalgene, og hvordan man hjælper menighedsråd, hvis der opstår udfordringer.
Venstre vil følge dette tæt i udvalget for at sikre, at menighedsrådene i Danmark forbliver funktionsdygtige.
Forslagets ændringer af retningslinjerne for valgkort og valglister i forbindelse med menighedsrådsvalg indebærer, at Kirkeministeriet, dvs. i praksis Folkekirkens It, fremadrettet vil udvikle og drive systemet for dannelsen af disse lister og valgkort.
I Venstre så vi gerne, at sådanne opgaver principielt set kan komme i udbud, men det er desværre ikke lykkedes at få menighedsrådsvalgene med i KL's udbud ved afholdelse af valg.
Og i dette tilfælde, hvor det skal efterbestilles, vil prisen hos det pågældende private firma langt overstige det offentliges pris.
Derfor er resultatet blevet, at Folkekirkens It udvikler og driver systemet til dannelse af valglister og valgkort til brug for menighedsrådsvalg.
Det foreslås derfor også, at det fremover vil være menighedsrådene, der skal sikre, at valglister, valgkort og stemmesedler m.v. efterfølgende tilintetgøres.
Lovforslaget sikrer ensrettede regler for valgbarhed til menighedsrådsvalgene i forhold til de øvrige valg.
Derudover sikrer lovforslaget en løsning på, at KL ikke tog menighedsrådsvalgene med i deres udbud af it-løsninger i forbindelse med valg og folkeafstemninger. På dette grundlag støtter Venstre lovforslaget og kan stemme for det. Tak.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-10:
Tak for ordet, hr. formand.
Alternativet er generelt positiv over for forslaget.
Vi bemærker dog, at reglerne om hjælp til stemmeafgivning til vælgere, som på grund af manglende førlighed, svagelighed eller lignende har behov for dette, bør inkluderes i de administrative forskrifter til brug ved valget i 2020, så de svarer til reglerne for stemmeafgivelse ved f.eks. folketingsvalg og kommunalvalg.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2019-10-10:
Tak for det.
Det fremsatte lovforslag er sat i verden for at løse en problemstilling, der har skabt en skæv fordeling af pensionsforpligtelserne og i virkeligheden også en underfinansiering blandt landets menighedsråd.
Høringerne har heldigvis vist en bred opbakning til forslaget blandt folkekirkens myndigheder og øvrige interessenter, og eftersom vi i SF ser det her som en solidarisk løsning, som ellers har været udfordret af den forskellige fordeling af tjenestemandsansatte, kan vi selvsagt stemme for forslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-10-10:
Dette forslag om at flytte nogle af udgifterne til pension i folkekirken har Enhedslisten ikke nogen særlige kommentarer til.
Det er selvfølgelig altid fornuftigt at finde mere solidariske løsninger, og så længe udgifterne bliver holdt inden for – hvad skal man kalde det – medlemmernes eget rådeområde, kan man jo enten spare andre steder, hvis der er ekstra udgifter, eller lægge en stigning på kirkeskatten.
Det ville være ganske urimeligt, at i hvert fald jeg personligt blandede mig i, hvad for en løsning man som medlem af folkekirken valgte.
Men jeg synes, det er fornuftigt at finde solidariske løsninger.
Nu har jeg i min fortid som fagforeningsmand i 3F forhandlet for de mennesker, der går ude på kirkegården og laver det fysiske arbejde, og jeg kan se, at der er en væsentlig klasseforskel på en præst og en gartneriarbejder, som arbejder på kirkegården, altså rent løn- og pensionsmæssigt.
Og det er jo da noget, man kun kan opfordre fagforeningerne til at gøre noget ved, altså så der sker en vis udligning der.
Det har dog ikke noget med det her forslag at gøre.
Men vi har ikke nogen indvendinger imod det pågældende lovforslag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-10:
Vi takker.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Arh, lige en korrektion: Nej, I har ikke støttet det hele tiden i Det Konservative Folkeparti.
I har været fodslæbende – for ikke at sige direkte imod – i forhold til hele projektet om Togfonden DK, herunder banen over Vestfyn.
Men velkommen i folden, jeg glæder mig.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-10:
Jamen vi støtter på nuværende tidspunkt og har jo hele tiden støttet Togfonden DK's fase 1.
Vi synes, at det her er godt for erhvervslivet, at det er godt for de mennesker, som bruger togene hver dag.
Så vi er glade for det.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Det var lige til sidst, da hr. Niels Flemming Hansen trods alt fik sagt, at man bakker op om det.
Men jeg noterer mig, at man også har skiftet standpunkt, ligesom de øvrige tidligere regeringspartier har skiftet standpunkt her, og nu varmt støtter anlægget af banen over Vestfyn.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-10:
Mange tak skal du have.
Det er jo i dag en glædens dag.
Solen skinner, og efterårsferien nærmer sig, og vi er i gang med at vedtage et lovforslag om at kunne gå i gang med at anlægge en elektrificeret jernbane mellem Odense og Middelfart, både til glæde for borgere og til glæde for erhvervslivet.
Det er en glædens dag.
Denne ordentlighed bør også gælde i forhold til de bilister, der kører på vejene, og som bliver ramt af den her jernbanebygningsproces.
Vi har et stykke særdeles sårbart motorvej i området, og der vil blive lavet en midlertidig tunnelarbejdsplads, og det betyder, at der i byggeperioden opretholdes to spor i hver retning på motorvejen.
Det Konservative Folkepartis holdning er, at det vil være helt utilstrækkeligt med to spor i hver retning, idet motorvejen til den tid vil have tre spor i hver retning, jævnfør den planlagte udbygning, som åbnes i 2022.
Allerede i dag – og det ved jeg også af personlig erfaring – er trafikken på motorvejen stærkt nødlidende på især den vestlige del af Fyn og syd om Odense.
Med den forventede vækst i trafikken de næste par år vil det at indskrænke motorvejen til to spor i hver retning efter vores mening være fuldstændig uacceptabelt.
Men som tidligere nævnt og nu fastslået bakker vi op om lovforslaget og glæder os til at komme i gang.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jamen jeg siger også hjertelig velkommen til den nye konservative ordfører.
Jeg ser meget frem til samarbejdet, og jeg vil også gerne kvittere for, at Det Konservative Folkeparti kerer sig meget om dem, der nu berøres af det her gigantiske projekt, altså borgere, der har en bolig tæt på, erhvervsvirksomheder, der også er kommet meget tæt på det her, og så selvfølgelig trafikken på motorvejen.
Det er egentlig det sidste, jeg godt vil spørge til.
Nu bliver det her så sat i værk, selv om der går lidt tid, inden vi ser bulldozerne i terrænet.
Er De Konservative enige i, at det er helt afgørende, når vi taler Fyn, at vi får hul igennem på motorvejen, hele vejen igennem, også syd om Odense?
Er De Konservative indstillet på, at det får vi vished om?
Det er jo helt fair, at man vil prioritere anderledes.
Men hvis man skeler til det finanslovsforslag, som regeringen nu fremsat, så kan man jo se noget om, hvornår det her projekt forventes at starte.
Så derfor er spørgsmålet relevant.
Når nu Enhedslisten vil fremrykke det her – og der findes ingen gratis omgange – så koster det, og derfor må man jo pege på, hvad det så er, der skal pilles ud, og det kan man jo eventuelt se på i finanslovssammenhæng.
Der forstår jeg, at der skal være en tæt forhandling mellem Enhedslisten og regeringen.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Jeg vil lige korrigere.
Det er faktisk ikke et ændringsforslag, for i anlægsloven står der ikke noget om starttidspunktet.
Så det bliver et forslag, og det er også det, der er det fine ved det her lovforslag.
Det er et forslag til en anlægslov, og derfor kan man jo godt komme med et forslag om, at man i anlægsloven skriver etableringsåret ind.
Med hensyn til investeringslofter osv. er det jo en politisk prioritering, og det er muligt, at der ikke ligger et motorvejsprojekt.
Det er rigtig ærgerligt, for så var det gået lynhurtigt at bytte rundt, skal jeg hilse og sige, i hvert fald for Enhedslistens vedkommende.
Det bliver selvfølgelig en politisk prioritering
, og vi har faktisk nu stillet spørgsmål til finansministeren om at få en oversigt over, hvad der ligger af projekter frem til 2030 – tror jeg er det år, vi har spurgt til.
Det er netop for at få et overblik over, hvordan det der anlægsloft ser ud, så man kan gå ind at få en reel diskussion af de politiske prioriteringer, der skal til – det er jeg helt enig med spørgeren om – for at få plads til f.eks. Vestfynbanen allerede fra 2020 eller 2021.