runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Det, at folk må have lov til at tage sig af hinanden, det, at folk kan flytte sammen af kærlighed, men også hjælpe hinanden, når man er sammen, ville f.eks. være en dynamisk gevinst, fordi det vil spare penge til sygepleje, det vil spare penge til hjemmepleje, altså når mennesker, der holder af hinanden, hjælper hinanden i hverdagen.
Det er bare for at give et enkelt eksempel.
Vi vil gerne gøre det lettere at gøre det rigtige og lidt sværere at gøre det forkerte.
Vi vil gerne støtte grønt iværksætteri ved at have grønne afgifter, der er fordelt på en måde, sådan at hvis du tager vare på miljø, klima osv., er det billigere for dig.
Hvis du iværksætter på en måde, så du ikke tager de hensyn, er det dyrere, og så kan man jo også bruge noget af det provenu, man får, ved at lægge afgifter på sorte virksomheder og sort iværksætteri til at støtte f.eks. de grønne.
Derudover mener jeg, at det må ligge lige til højrebenet at gøre det lidt mindre svært at være iværksætter i Danmark, især grøn iværksætter.
Det er ikke så svært at få et SE-nummer, det er ikke så svært at komme i gang.
Kristian Hegaard (RV), 2020-09-08:
Tak for en rigtig god tale fra ordføreren, hvor der var et godt fokus, synes jeg, på børn og særlig også på forebyggelse af kriminalitet og overgreb.
Noget af det, der jo har stor relevans i den forbindelse, er de igangværende politiforhandlinger, hvor noget af det vigtige afsæt også er, hvordan vi skaber nogle forbedringer for Grønlands Politi.
Der har været talt meget om, at man laver en 13. politikreds, hvor man samler nogle specialiserede enheder, men den 13. politikreds findes faktisk allerede.
Det er nemlig Grønlands Politi.
Den nye enhed, man laver, er den 15. politikreds, for der findes to politikredse henholdsvis i Grønland og på Færøerne.
Noget af det, der jo er lagt op til, er, at vi fokuserer på, at politiet har nogle nedslidte bygninger i Grønland, og at vi laver en særlig enhed vedrørende seksuelle overgreb mod børn.
For én ting er, at man har en enhed, man kan gå til, men har ordføreren nogle gode forslag til, hvordan vi sikrer, at forebyggelsen også kommer godt med i politiforhandlingerne?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-09-08:
Mange tak.
Noget af det, vi tror er vigtigt også at sætte fokus på, er nærpoliti, altså i virkeligheden mere politi til at løse opgaverne.
Vi så jo før i tiden i Grønland, at man havde en del forebyggende tiltag, f.eks. »Samtale i stedet for vold«, hvor man tog ud til 9. klasserne i Grønland og mødtes med de forskellige unge mennesker og så sluttede af med at sige: Jeg håber ikke, jeg møder jer igen.
Men jeg tror i første omgang på mere politi.
Der skal simpelt hen nogle flere hænder til for at kunne løse de mange opgaver.
Vi ser jo, at antallet af anmeldelser er steget ret voldsomt, fordi vi begynder at snakke meget mere åbent omkring de her udfordringer, der er.
Kristian Hegaard (RV), 2020-09-08:
Et andet initiativ, der var lagt op til, var en modernisering af politiet, bl.a. i forhold til de bygninger, der er, der fremstår meget nedslidte.
Det kan være vanskeligt og uværdigt for borgere at tage til en nedslidt bygning, når det er en meget alvorlig sag, der ligesom kan være tale om.
Er der andre ting, som er vigtige, og som ordføreren synes man skal have opmærksomhed på, når det er, at man taler om en modernisering af Grønlands politi?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-09-08:
Mange tak for spørgsmålet.
Heldigvis har vi fået sikret 16 ud af de 20 mio. kr., der er brug for til at modernisere bygningsmassen i Grønland, så det går heldigvis den rigtige vej – vi mangler lige de sidste 4 mio. kr.
Men det, jeg gerne vil pege på, er, at vi har politistationer, hvor der kun sidder én politibetjent, og det vil altså sige, at man er politibetjent 24 timer i døgnet.
Det er no-go i dansk politi, at man sender en betjent ud alene, men det gør man i Grønland, fem steder.
Så det er også et område, man er nødt til at have fokus på.
Victoria Velasquez (EL), 2020-09-08:
Tak for det svar.
Det er jeg meget enig i.
Der er en anden ting, hvor vi også ser, at der desværre ikke altid er helt logik i den måde, regnemaskinen regner på, f.eks. ved at vi har lige adgang til sundhed, at vi prioriterer folkeskole, børnehave og mange andre ting.
Noget af det, som jeg også oplever vi deler en vision om, er at skabe grønne arbejdspladser, også i velfærden.
Men noget af det, vi også gerne vil krydre det med, er grønt iværksætteri, og her ville jeg gerne høre ordføreren, hvordan ordføreren tænker vi kan styrke det grønne iværksætteri, men også tankegangen om medarbejderdemokrati og andre former for medarbejderejede og forbrugerejede virksomheder.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Tak, og tak for talen fra Siumuts ordfører.
Selvfølgelig er det fedt at se de to ministre skrive under, men jeg vil nu sige, at vi hele tiden skal huske, hvordan ting udvikler sig i et samfund, og havde der ikke været nogen, der her i Folketinget i årevis havde prøvet at bryde tabuet om børnene, og havde der i Grønland ikke været nogen, der havde prøvet at bryde tabuet, så man kunne formidle en udvikling, så ministrene på et tidspunkt kunne skrive under, var det aldrig sket.
Ministrene gør det jo ikke af sig selv; de skal altid både hjælpes lidt frem og løftes lidt en gang imellem.
En anden ting, jeg egentlig gerne vil spørge om, er: Hvis man skal lave god socialpolitik og være et selvstændigt land, skal man jo have en god økonomi.
Og en god socialpolitik forudsætter også, at der ikke er stor ulighed.
Det, der har chokeret mig mest ved at besøge Grønland, er den store ulighed, der er i samfundet.
Hvilke bud har ordføreren på at løse især ulighedsspørgsmålet?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-09-08:
Det er vel som i enhver relation sådan, at hvis der er en afhængighed, hvis kvinden eller manden er økonomisk afhængig af den anden part i forholdet, så bliver det forhold mindre ligeværdigt, og så kommer det til at fylde meget.
Det vil være bestemmende for, hvordan relationen ellers er, når der er et økonomisk afhængighedsforhold.
Hvis man kommer dertil, at der ikke er den der ensidige afhængighed, hvor den ene er afhængig af den anden, så tror jeg, at man kan opbygge et helt andet forhold, hvor man kan tale med hinanden som ligeværdige parter, og det bliver jo menneskeligt et langt mere sundt forhold.
Kasper Roug (S), 2020-09-08:
Tak for det.
I det ligeværd, kan man sige, er det også vigtigt, at Færøerne, som ordføreren også nævnte kort, træder ind i samarbejdet om en arktisk strategi.
Der vil jeg bare lige kort spørge ordføreren: Hvordan ser ordføreren at Færøerne kan træde positivt ind i en rolle i forhold til udviklingen af en arktisk strategi?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-09-08:
Det er svært at sige inden for et halvt minut, men som jeg har sagt mange gange, er det sådan, at når det gælder Arktis, kan man have en virkelig stor slagkraft.
Grønland er jo det vigtigste land, det vigtigste område; det er et enormt geografisk område.
Færøerne ligger på tærsklen mellem Europa og Arktis, og selv om Danmark er et lille land, er det altså 100 gange så stort i befolkningstal og økonomi som de andre.
Danmark har en langt større økonomisk og diplomatisk muskel, og sammen kan de tre parter skabe en synergieffekt, som jeg tror kan give slagkraft.
Pause Pause (Pause), 2020-09-08:
Mødet er udsat.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Tak for det.
Tak for ordet, og tak for debatten i dag, som jo på den ene side har været utrolig fredelig – og det er jo dejligt – og på den anden side har givet et unikt indblik i folketingsmedlemmernes forståelse af litteratur og dyreliv.
Det er jo en berigelse, man kun kunne have drømt om på forhånd.
Og det har jo den store fordel, at så kan tingene jo kun blive bedre, når vi skal forhandle i den kommende tid.
Det ser jeg frem til.
Der er ingen tvivl om, at vi er i en meget alvorlig situation med dansk økonomi.
Hele verden er blevet ramt af corona.
Det er noget, der rammer sundhedsmæssigt; det har kostet liv, også i Danmark, og det har også kostet livskvalitet.
Og det har selvfølgelig også ramt vores økonomi; rigtig mange mennesker har mistet deres arbejde, virksomheder har været presset i knæ.
Vi er blevet testet som land og som fællesskab på en måde, som vi ikke har set siden anden verdenskrig.
Derfor vil jeg også gerne starte med at takke Folketinget for, hvad jeg synes har været en utrolig fornem indsats i forhold til at vise det samarbejdende folkestyre under den krise, vi har været igennem.
Vi har i fællesskab lavet en række hjælpepakker.
Vi har taget en række initiativer og taget ansvar for at få Danmark godt igennem krisen på en måde, som bl.a. betød, at jeg som finansminister en dag i foråret kunne stå og præsentere den første hjælpepakke med repræsentanter fra alle Folketingets partier – og også med arbejdsmarkedets parter, hvor man på 24 timer lavede en trepartsaftale.
Med en let omskrivning af en tekst fra et band, som jeg sætter stor pris på, og som kommer fra min hjemby, nemlig TV 2: Det er Danmark, når det er bedst.
Det er hver eneste dansker, der har haft det her inde på livet, som også er med til at få os igennem krisen.
Meget er gået godt.
Selv om vi er blevet hårdt ramt, er vi kommet bedre igennem end mange andre.
Men vi er på ingen måde ude i lyset endnu.
Der er stadig væk en farlig vej foran os, og vi skal stadig væk træffe kloge beslutninger, meget gerne i et bredt fællesskab.
Det gælder også vores økonomi.
Inden coronaen ramte, stod vi med en situation, hvor dansk økonomi var bomstærk, og hvor vi kunne se, at beskæftigelsen var på vej i vejret.
Vi kunne se, at dansk økonomi var i smult vande.
Så kom coronaen, og med enorm kraft ramte den ikke alene Danmark, men verden omkring os.
Det er et kæmpe nyrehug, vi dér har fået i dansk økonomi.
Den gode nyhed er så, at vi trods alt kan se, at der er bedring i farvandet, og at vi til næste år forventer en stigning i bnp på over 4 pct.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for det, og tak for bemærkningerne fra finansministeren, og også for de mange replikker, der er givet.
Der tror jeg måske bare, man skulle starte med at kvittere med et Peter Plys-citat for ligesom at sætte dagsordenen.
Peter Plys siger: Lov mig, at du altid vil huske dette: Du er modigere, end du tror, stærkere, end du ser ud til, og klogere, end du ved.
Det er nok det tætteste, jeg kommer på give finansministeren ros, så det stopper vi med her, men det er dog også i en erkendelse af, at vi har lavet en lang række aftaler.
i dag også udspillet sig en spændende debat, nemlig om spørgsmålet om det såkaldte arbejdsudbud og det forståelsespapir, som regeringen jo har lavet med de støttepartier, som man har.
Der er ligesom to udlægninger af, hvordan man skal forstå arbejdsudbuddet.
Der er jo den, synes jeg, meget klare definition, som Det Radikale Venstre ved finansordfører Sofie Carsten Nielsen meget fint beskriver, og så er der den, kan man sige, lidt mere uortodokse definition fra Enhedslistens ordfører, hr. Rune Lund.
Derfor ville det måske nok nu være interessant at høre, hvordan finansministeren opfatter forståelsespapiret og spørgsmålet om, hvad man, hvis man får et mindre arbejdsudbud ved hjælp af nogle politiske initiativer, man tager, så skal gøre bagefter.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Allerførst vil jeg gerne sige tak for de pæne ord.
Omend de var lånt fra Peter Plys, så opfattede jeg dem som oprigtigt velmenende.
Det tager jeg til hjertet med glæde.
For så vidt angår forståelsespapiret, så skal jeg gerne sige, hvad der står i det.
Der står rigtig mange fornuftige ting, men i forhold til det, som jeg tror har hr. Troels Lund Poulsens særlig interesse, står der under det, der hedder punkt d i det afsnit, at »initiativer, der måtte reducere beskæftigelsen, modsvares af andre – men ikke nødvendigvis samtidige – tiltag, der som minimum øger beskæftigelsen tilsvarende«.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for den højtlæsning.
Men hvordan skal man så forstå det?
Er det så over tid, at man skal levere på det?
Hvis man nu laver en politisk aftale, der f.eks. mindsker arbejdsudbuddet med, lad os sige 10.000, hvornår skal man så, om man så må sige, genoprette det, der så er sket?
Er det på den korte bane, er det over de næste 2-3 måneder, er det inden for det finansår, vi har nu, eller er det sådan set over de kommende 3-4 år?
Det står der jo desværre ikke så meget om.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Nej altså, det, der står, er, som jeg også forelagde det for et øjeblik siden,
Det vil sige, at man på et passende tidspunkt, efter man måtte have taget beslutninger, som reducerer beskæftigelsen, skal tage nogle andre beslutninger, der som minimum giver lige så meget beskæftigelse med andre virkemidler.
Det er sådan, det skal forstås.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det.
Jeg er ikke så velbevandret i børnebøger mere, da jeg har store børn, men jeg kan dog huske nogle af børnebøgerne.
Der var bl.a. Hafferlaffen, og hvad skete der der?
Peter Plys gik ud i skoven og var så bange for alt det, der skete, så han var fuldstændig irrationel i forhold til de beslutninger, som han traf.
Og da jeg hørte ministerens tale, kom jeg til at tænke på den, fordi ministeren sagde, at vi står i en coronakrise, at vi står i en klimakrise, altså at det hele er krise.
Sådan var det også sidst, vi havde en socialdemokratisk ledet regering.
Dengang var det bare Bjarne Corydon, der var finansminister, men der var det hele også i krisens tegn og om, at vi derfor var nødt til at træffe de her beslutninger.
Og sådan bliver det lidt igen, fordi der er så meget, vi gerne vil, men det kan vi ikke, fordi der er krise, og krisen stopper nok ikke lige med det samme; det bliver der lagt meget, meget tryk på.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål, og det er sådan rent politisk.
Når man kigger på det og f.eks. tager landdistrikterne, kan man se, at der er fjernet alt, hvad der hedder infrastruktur, som kunne få Danmark til at hænge bedre sammen.
Man har fjernet bredbåndspuljen, og det er altså 100 mio. kr., vi taler om.
Man har fjernet alt det, der kunne styrke landdistrikterne.
Er det på grund af krisen, eller er det udtryk for en politisk holdning?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg tror, at uanset hvilken regering der havde siddet, ville coronakrisen have været en kæmpe opgave.
Og jeg håber, at denne regering har vist – i samarbejde med alle gode kræfter og hele det danske fællesskab – at det kan vi håndtere.
Vi er dybt optaget af, at der sker udvikling i alle dele af Danmark.
Det er faktisk også en af grundene til, at vi har lavet store aftaler med både kommuner og regioner, der giver økonomien til, at man kan udvikle sig, ikke alene i de store byer, men også andre steder i landet, og at vi har lavet en udligningsaftale med partier, der gik ind og tog ansvar for at lave en fordeling fra by til land.
Desværre tog Dansk Folkeparti ikke ansvar for den aftale.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Men ministeren svarer jo ikke, for hvad er det, kommunerne gerne vil?
De vil jo faktisk gerne finansiere sig selv.
Men kan de det, hvis borgerne ikke kan komme frem og tilbage?
Kan de det, hvis borgerne ikke kan komme på internettet, fordi man nedlægger bredbåndspuljen?
Vi taler altså om over 100.000 boliger, som i dag ikke har adgang til bredbånd, og alligevel siger regeringen: Den pulje sløjfer vi.
Det giver jo nærmere stagnation, og det betyder, at vi skal sende endnu flere penge ud til provinsen, fordi provinsen på den måde ikke kan blive dygtigere og ikke kan tjene flere penge.
Det jo en helt forkert vej at gå, og derfor spørger jeg en gang til: Er det krisens skyld, at man siger til provinsen, at de hverken får infrastruktur eller internet?
Eller er det udtryk for en politisk holdning om, at man hellere vil sende penge ud til provinsen, end at de skal have lov til at finansiere sig selv?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Allerførst har jeg ikke hørt nogen sige nogen steder i Danmark, at vi ikke har planer om at tage initiativer i forhold til infrastruktur.
Regeringen har meldt, at vi selvfølgelig vil komme med vores forslag til en infrastrukturplan.
Når vi gør det, vil der være god lejlighed til også at drøfte det med Folketingets partier, og der vil vi da også være dybt optaget af, hvad der sker uden for de store byer; vi vil også være optaget af, hvad der sker i de store byer.
Når vi foreslår en politireform netop nu, hvor vi flytter politi ud lokalt, er det jo netop, fordi vi ønsker at understøtte en udvikling, der ikke kun er i de store byer, men også i resten af Danmark.
Når vi er dybt optaget af at få uddannelsesinstitutioner rundt i hele landet – at de både kan forblive der, men at der også kan komme flere – så er det jo, fordi det er noget af det allervigtigste, man kan gøre i forhold til et lokalsamfund.
Så det er en dagsorden, vi i den grad er optaget af, og derfor må jeg sige, at jeg ikke kan genkende det billede, hr. René Christensen prøver at tegne.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jeg har aldrig mødt nogen, der ikke var tilfreds med at få nogle gratis penge.
Så det dér med, at de var glade for at få nogle penge derude, er jo ikke et argument for andet, end at de selvfølgelig var glade for det.
Hvem vil ikke gerne have gratis penge?
Så jeg køber bare ikke det der, og så køber jeg heller ikke, at de socialdemokratiske løsningsmodeller generelt virker.
I øvrigt skal private virksomheder en gang imellem gå konkurs, for det er måden, hvorpå man får kapital og arbejdskraft over til nogle mere produktive virksomheder, der kan tjene penge på det – og derfor kan man ikke bare stoppe det med penge fra staten.
Kasper Roug (S), 2020-09-08:
Tak til ordføreren for en god tale.
Ligesom min kollega fra Enhedslisten er jeg også utrolig glad for, at der på den måde ser ud til at flyde flere og flere penge fra Færøerne til Danmark.
Nu er vi jo fra samme parti, så jeg er sikker på, at ordføreren godt kunne fortælle noget om solidaritet, og vi er selvfølgelig rigtig glade for, at Færøerne også gerne vil udvise solidaritet over for Danmark.
Jeg kunne dog også godt tænke mig at spørge lidt ind til det med, at vi taler om, at det kan styrke rigsfællesskabet, at Færøerne står stærkere, specielt økonomisk.
Kunne ordføreren sætte nogle flere ord på, hvordan ordføreren ser at rigsfællesskabet kan blive styrket, ved at Færøerne bliver stærkere?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-09-08:
Det er fuldstændig korrekt, at det er en tragisk spiral, man ender i, når man kommer ind på oprustning.
Det så vi under den kolde krig.
Så vendte spiralen sig heldigvis omvendt bagefter, og vi fik en lang periode, hvor der ikke var nogen installationer på Færøerne, overhovedet.
Men jeg tror bare, at når man ser, hvad der sker i f.eks. Østersøen, så må man forholde sig til det.
Og at opstille en rader er vel ikke nogen aggression i sig selv.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-09-08:
For det første vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Jeg ser, at der er en kort bemærkning og lidt spørgsmål.
For at starte lidt med det omkring børn generelt: Altså, det er jo en kamp, man har taget gennem årtier; det er rigtigt.
Det er også noget, som jeg jo selv har gennemgået med UNICEF's »NAKUUSA«, som også var et samarbejde med Danmark.
Det har også været med til at rykke nogle grænser.
Angående ulighed: Det har rigtig mange aspekter.
Det er et svært område, også fordi uligheden desværre mange gange er højest set i forhold til etnicitet – mellem grønlændere og danskere.
Det er et problem, og det er det, der er med til at skabe en idé om, at uligheden også skyldes en bestemt nationalitet.
Hvis vi skal bryde med det, bliver vi også nødt til at kunne snakke om, hvorfor der lige præcis er den her ulighed mellem de to folkefærd.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Nu ser jeg også ulighed mellem den grønlandske elite og den grønlandske fanger, en meget stor ulighed, og Grønland leverer selv tal på det.
Derfor er det vel også vigtigt at diskutere den ulighed, der er i det grønlandske samfund blandt grønlændere, hvis vi skal løse de sociale problemer; men nu skal jeg ikke løse dem.
Det kan godt ske, at det er et tabu at diskutere det – det ved jeg ikke, og det håber jeg ikke det er – men det er ret vigtigt.
Vi har jo diskuteret det i hundrede år i Danmark og holdt uligheden på et lavere niveau, end grønlænderne har, og det tror jeg har været en fordel for det danske samfund.
Det er derfor, jeg spørger.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-09-08:
Og jeg synes, det er godt, du spørger.
Jeg ser ikke det her som et tabu; jeg ser det som et emne, vi også drøfter i Grønland.
Når jeg tager det her op, er det bare, fordi jeg synes, det er vigtigt, at man også gør opmærksom på, at grunden til, at diskussionen i Grønland hurtigt kommer til at handle om danskere og grønlændere, og hvordan uligheden er der, er, fordi der er reelle systematiske og strukturelle forhindringer for, hvem det er, der klarer sig bedst i landet.
Nu løb jeg tør for tid, jeg ville ellers gerne svare på mere.
Kristian Hegaard (RV), 2020-09-08:
Tak for talen til ordføreren.
Som retsordfører er jeg selvfølgelig glad for det store fokus, der var på justitsområdet, og jeg er også glad for, at ordføreren bl.a. var inde på det her omkring fængslerne, som vi jo har kigget på det seneste år, hvor der jo har været udfordringer med at rekruttere det personale, der skulle til, i fængslerne.
Selv om man har fastsat en given normering, har man ikke kunnet ansætte det personale, der skulle til.
Og der er jo en grund til, at man har en given normering, og det er jo for at opretholde sikkerhed og yde den fornødne resocialiserende indsats osv., der skal til i fængslerne.
Det er jo rigtig godt, at vi har fået sat nogle ekstra midler af til det.
Men det, der også er vigtigt, er, hvordan vi sørger for, at der kommer færre indsatte i fængslerne, altså hvordan vi sørger for selve forebyggelsesdelen.
Og det var også det, jeg var inde på over for den tidligere ordfører, nemlig at der i det nye politiforlig er lagt op til, at vi skal have en enhed, der retter sig særligt mod seksuelle overgreb mod børn.
Men hvordan sørger vi for, at det ikke kommer dertil?
Hvordan sørger vi for, at man ikke skal gå til politiet, og at man ikke kommer i fængsel?
Hvad kunne et godt element af forebyggelse være?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-09-08:
Det, som jeg også synes har været interessant, når vi kiggede på, hvorfor tallet kunne være så højt, var, hvordan man foranstaltede.
For i Grønland straffer vi ikke; vi foranstalter.
Og i Grønland har vi ikke fængsler; vi har anstalter .
Det er jo også en af de ting, vi bliver nødt til at diskutere.
Hvis vi kigger på den gamle grønlandske kultur og på de principper, man havde i starten af 1900-tallet, så straffede man faktisk sin befolkning.
Men så kom man og sagde, at man faktisk skal have mindre strenge foranstaltninger, fordi det handler om ædle vilde mennesker .
I nogle tilfælde har det ikke været løsningen på det; i nogle tilfælde har det faktisk virket mindre afskrækkende i forhold til at kunne gøre nogle ting, frem for at det skulle kunne virke afskrækkende.
En ting, som jeg også synes vi kunne snakke om, er gerningsmandsprincippet, som vi følger i Grønland, hvor vi kigger meget på gerningsmanden i stedet for at kigge på selve gerningen.
Og på den måde får f.eks. seksualforbrydere mod børn også kun 1 år på en anstalt, en åben anstalt, hvor de kan gå ud i byen, frem for at blive straffet strengere.
Kristian Hegaard (RV), 2020-09-08:
Tak for et meget godt, kvalificeret svar, synes jeg, med fokus på det resocialiserende, som jo har betydning for, at man ikke begår kriminalitet en gang til, for når man først en gang har begået noget slemt, skal man selvfølgelig have en hård straf for det.
Men det, der er vigtigt, er bare, at vi ikke får det næste offer; at man ikke begår kriminalitet næste gang.
Men det, vi også kigger på, er politiindsatsen, som jo kan være nødvendig en gang imellem.
Og der vil jeg høre, om ordføreren har nogle særlige holdninger til, hvad der skal til, for at vi får et mere moderne politi, for det er jo også noget af det, vi kommer til at have fokus på.