runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-03-14:
Jeg er glad for, at statsministeren, der ellers startede med at være sådan en lille smule vred og sur og måske i virkeligheden ikke ville have det sidste spørgsmål, blev lidt mere smilende til sidst.
Det synes jeg klæder statsministeren.
Grunden til, at vi foreslår en ny styrelse, er jo, at vi vil ruske op i tingene.
Jeg har noteret mig, at statsministeren jo også har lavet andre og nye ministerier ud fra netop samme antagelse, tror jeg, nemlig at hvis man bryder op og ændrer, er der også en chance for, at man tænker anderledes.
Der er nogle af de opgaver, der ligger i Digitaliseringsstyrelsen med afbureaukratisering, som det ville være oplagt at lægge i en ny styrelse, selvfølgelig sammen med nogle af de personalestyringsopgaver, som der fortsat skal være, og som ligger i Moderniseringsstyrelsen nu.
Dem lægger man sammen og siger, at okay, kan vi tænke på en ny måde?
Kan vi afbureaukratisere, og kan vi sætte nogle nye pejlemærker for, hvordan vi skal lede den offentlige sektor?
Så når statsministeren ikke vil lukke styrelsen, fordi han åbenbart har en særlig forkærlighed for Moderniseringsstyrelsen – jeg ved ikke, om man kan kalde den Moderniseringsstyrelsen, måske er den lidt for gammel til det – kunne statsministeren så forestille sig at lave en afskaffelse af hver tiende regel, ligesom vi har gjort i det private erhvervsliv?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-14:
Socialdemokratiet er også et meget ansvarligt parti, og derfor havde vi håbet, at vi var blevet kaldt til forhandlinger om det her.
Vi har åbenbart en regering, der ikke kan lide at forhandle bredt på alle områder, især det her.
Det havde vi ønsket, og så kunne vi have fået vores finansieringsforslag på bordet.
Det er et finansieringsforslag, som jeg ved at regeringen før har brugt til at finansiere deres finanslove, og jeg synes, det er fornuftigt, fordi det her er en midlertidig ordning, og så kan man sagtens gøre det.
Den undren, som Hans Andersen har, kan jeg ikke helt forstå, for vi tager netop ansvar.
Vi kunne også have stillet os op og sagt, at vi sådan set var imod finansieringen.
Her tager vi så ansvar og peger på en finansiering.
Rune Lund (EL), 2017-03-14:
Det kan man godt, men jeg tror også, at det er hr. Preben Bang Henriksen bekendt, at vi, når det kommer til strafskærpelser, som udgangspunkt er meget fokuseret på, om det vil have den ønskede effekt.
Det er ikke, fordi det altid skal være sådan.
Der er også tilfælde, hvor vi ud fra vores vurdering af retsfølelsen – og retsfølelsen er jo også en kompliceret ting, for min retsfølelse bliver f.eks. styrket af, at vi straffer på en måde, som skaber mindst mulig kriminalitet – har været med til at støtte, at f.eks. straffene for voldtægt er blevet skærpet.
Det står vi også ved.
Det kan man jo se, det har vi jo ikke krævet, men jeg tror også, at spørgeren vil være enig med mig i, at det er noget, vi lægger meget vægt på i den retspolitiske debat, og jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, at det er noget, der burde tillægges mere vægt, når vi diskuterer de her ting.
Villum Christensen (LA), 2017-03-14:
Tak for det.
I fraværet af vores sædvanlige ordfører skal jeg meddele følgende: Når der bliver skudt i gaderne, er det ikke kun hårdkogte kriminelle, som risikerer at blive ramt.
Det er noget, der påvirker helt almindelige borgere, som ikke kan gå trygt rundt på gaden.
En effektiv måde at sætte en stopper for disse skyderier på vil være at få fjernet de våben, som banderne og rockerne får fingre i.
Et redskab i bestræbelserne herpå vil være at afskrække ikke bare rockere og bandemedlemmerne, men også alle de mellemmænd, der anskaffer de her ulovlige våben.
Ved markant at hæve straffene opnås ikke kun dette, men der tages også hensyn til borgernes retsfølelse, som vi lige har været inde på i debatten, når man oplever, at der bliver slået hårdt ned på denne form for kriminalitet, som selvfølgelig har en enorm utryghedsskabende virkning.
På den her baggrund støtter Liberal Alliance forslaget, og jeg har lovet at meddele, at også De Konservative støtter forslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Vi har eksporteret vores sædvanlige retsordfører til FN i disse dage, så derfor har I glæden af mig.
Jeg vil faktisk gerne starte med at rose og give anerkendelse til justitsministeren for det her vedvarende fokus på at skabe tryghed og at sikre tryghed på gader og stræder i hele landet.
Det er en ambition, vi selvfølgelig deler i Alternativet.
Men i samme åndedrag må jeg også på det kraftigste advare imod falsk tryghed og automatreaktioner, som det her forslag i høj grad er præget af, og som jo er en del af en længere proces, hvor vi har mere og mere fokus på kun længere og hårdere straffe.
I Danmark har vi jo desværre en masse bander, og det betyder, at en hård håndtering af enkeltpersoner faktisk ikke fjerner problemet med den organiserede kriminalitet alene og slet ikke på lang sigte, når de indsatte løslades efter at have været fastholdt i rollen som kriminel i mange år bag tremmer.
Ungdomskriminaliteten er faldende, og det er faktisk glædeligt.
Vi mener, at vi skal udnytte det momentum og sætte endnu mere ind på forebyggelse og resocialisering, så kriminalitet på alle niveauer håndteres ud fra princippet om, hvad der virker på lang sigt.
Man går imod en enig forskerstand, når man insisterer på, at det primært er hårdere og længere straffe, som er løsningen på rockernes og bandernes terrorisering af byer og kvarterer, og man skylder at give svar på, hvad man skal stille op med de personer efter afsoningen.
Har vi andet at tilbyde dem end tilbagekomst til deres tidligere levevej, og hvad nu hvis vi faktisk øgede vores fokus på indsatsen med forebyggelse og resocialisering, så de unge udsatte mennesker stod stærkere over for rockere og banders tilnærmelser både før en mulig kriminel løbebane og efter en potentiel straf?
Justitsministeriets forskningskontor har i en rapport fastslået, at tiltag som bl.a. uddannelse og behandling har en positiv indvirkning på risikoen for tilbagefald – kort sagt, mere forebyggelse, mere resocialisering er vejen frem. Vi skal dreje på de håndtag, som vi ved virker.
Straf kan have en præventiv effekt, og i de tilfælde, hvor det kan påvises, at det virker, er vi åbne over for at revidere strafudmålinger.
Men vi er lidt nysgerrige efter, om ministeren kan præsentere os for noget evidens for, at hårdere straffe for våbenbesiddelse har den forebyggende effekt, så folk lige tænker sig om en ekstra gang, inden de begynder at bære ulovlige våben.
Hårdere straffe tilfredsstiller en retsfølelse, men i Alternativet ønsker vi at handle ud fra retsfornuft, der faktisk giver et tryggere samfund på lang sigt.
Kan dette forslag medvirke til færre våben, er vi åbne over for at sige ja til det, men vi har behov for at se noget evidens fra ministerens side.
Vi ønsker, at problemerne med ulovlig våbenbesiddelse håndteres på den klogeste og bedste måde, der ikke bare fjerner folk fra gaden, men faktisk får våben og motivationen for at bære og skyde med ulovlige våben væk fra gaden, også på lang sigt.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
Det var nu ikke det, jeg ville påtale, men mere spørgsmålet om, at det skulle være noget nyt at indføre minimumsstraf på det her område.
Det er det jo ikke.
Altså, minimumsstraffen på 1 år var der i forvejen.
Jeg er sådan set enig med Radikale Venstres ordfører, fru Zenia Stampe, i, at minimumsstraffen er noget, man skal bruge med varsomhed.
Så vidt, så godt.
Men der er jo altså alle de her tilfælde, hvor et forhold ikke bliver betragtet som særlig skærpende.
Det er jo kun i de særlig skærpende situationer, at minimumsstraffen finder anvendelse.
Kan det få fru Zenia Stampe til at se med lidt mildere øjne på det lovforslag, vi behandler her i dag?
Zenia Stampe (RV), 2017-03-14:
Nej, for vi kan ikke forstå, hvorfor man ikke har tillid til, at dommeren godt kan vurdere, om der er en skærpende omstændighed.
Hvorfor er det, at vi fra Folketingets side, inden vi har set den konkrete sag, vil fælde dom i stedet for at have tillid til, at vi godt kan finde ud af at lave lovgivning uden minimumsstraffe, men med bemærkninger, hvor vi så at sige giver dommerne en læsevejledning i, hvordan lovgiverne havde tænkt sig at den her lov skulle overholdes?
Det har jeg tillid til.
Jeg synes, det lidt er et skråplan.
I den her debat, vi har, handler det om tilliden til dommerne eller retsvæsenet.
I næste debat, vi kommer til at have, er det jo tilliden til politiet, fordi Dansk Folkeparti så mener, at man pludselig skal opbygge en platform for ligesom at gå uden om politiet.
Jeg synes, det er et skråplan.
Vi må da have tillid til de myndigheder, som vi har givet magt i Danmark.
Det kan da ikke passe, at det er os her i Folketinget uden kendskab til den konkrete sag med de mange nuancer, der kan være, der skal fælde dom.
Det tror jeg på at domstolene er i stand til, men selvfølgelig efter kyndig vejledning fra os, og vi har alle muligheder for at lave bemærkninger, som Dommerforeningen i øvrigt også foreslår at vi kan gøre.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
Så er vi måske slet ikke så uenige, for det er jo dommeren, der skal fastslå, om der er særlig skærpende omstændigheder.
Det er dommeren, der skal fastslå, om der er særlig skærpende omstændigheder.
For hvis ikke der er særlig skærpende omstændigheder, er det slet ikke den her paragraf.
Så er vi ovre i våbenlovens § 10. Så det er jo op til dommeren at vurdere, om der er særlig skærpende omstændigheder.
Og er der ikke særlig skærpende omstændigheder, er der heller ikke nogen minimumsstraf.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-14:
Så behøver der jo heller ikke at være nogen minimumsstraf, hvis det er dommeren selv, der vurderer det.
Vi har Dommerforeningen, forsvarsadvokaterne, landsretterne, der alle sammen advarer mod det her og siger, at det er i strid med princippet om den konkrete strafudmåling, og at den skal foretages af dommeren.
Så er det jo altså ikke bare noget, jeg står og finder på.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-03-14:
Nu tænker jeg et par år tilbage, og da forhøjede vi strafferammen for konkurrencelovsovertrædelser fra 2 til 6 år med Enhedslistens stemmer.
Jeg erindrer i hvert fald ikke, at Enhedslisten bad om nogen særlig evidens for, at det virkede.
Jeg lagde nu i øvrigt mærke til, at Enhedslisten stemte for det pågældende, og det undrer mig lidt, for jeg kan forstå, at der skal være evidens for alt mellem himmel og jord.
Det er ikke sådan, at vi kan have en fornemmelse herinde af, at det nu engang virker.
Rune Lund (EL), 2017-03-14:
Det er der naturligvis ikke, men jeg tror også, at hr. Preben Bang Henriksen må erkende og måske ligefrem er enig med mig i, at vi i øjeblikket herinde i Folketinget har en retspolitisk debat, hvor det handler om, at visse partier ønsker at overgå hinanden i at sige hårdere straffe, hårdere straffe, uden at der er nogen som helst dokumenteret effekt for, at det vil føre til mindre kriminalitet.
Jeg synes egentlig, at det burde være et rimelig fornuftigt synspunkt, og det har det jo også været i de retspolitiske debatter i det her Folketing tidligere, at man i højere grad inddrager, hvad effekten er af de ting, man laver, eller hvad forskningen siger, eller hvad erfaringen siger om de tiltag, man vil gennemføre.
Men det er blevet mere og mere ligegyldigt, for nu handler det bare om at sige længere straffe, og så pyt med, om det fører os derhen, hvor vi gerne vil.
Der kan jo netop ske det modsatte.
Hvis vi bare siger længere straffe og lader folk sidde længere i fængslerne – og i øvrigt som justitsministeren gerne vil have det, nemlig at det skal være rigtig hårdt, og vi skal behandle folk nærmest som dyr i fængslerne – så kommer der også dyr ud på den anden side.
Og så ved vi, at vi ikke får mindre kriminalitet, så får vi mere kriminalitet.
Jeg kunne godt bare tænke mig den saglighed i den retspolitiske debat herinde, som man faktisk ser andre steder, også uden for det her Folketing.
Trine Bramsen (S), 2017-03-14:
54 skudepisoder var der i 2016 med relation til rocker- og bandemiljøet.
Det er en voldsom stigning fra årene før.
Danmark skal ikke være et land, hvor der skydes i gaderne.
Danmark skal være et land, hvor folk fra kriminelle grupperinger ikke kører rundt med skydevåben i bagagerummet.
Formålet med lovforslaget her er at skærpe straffen for våbenbesiddelse, og konkret betyder det, at den nuværende minimumsstraf hæves fra 1 år til 2 år.
Herudover foreslås en ændring af bemyndigelsen fra justitsministeren til efter forhandling med udenrigsministeren at udstede forbud i medfør af våbenlovgivningen mod transport af våben mellem visse andre lande end Danmark, når der er tale om nærmere bestemte afsenderlande.
Våbenbesiddelse er et af dem.
Der er ikke så meget at diskutere her.
Enten besidder man våben, eller også gør man ikke.
Er man i besiddelse af et våben i gadelivet, er der en stor risiko for, at man vil bruge det, og derfor skal straffen også være hård og kontant.
Det bliver den med forslaget her, og derfor skal jeg meddele, at vi fra Socialdemokratiets side kan støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-14:
Vi har set alt, alt for mange banderelaterede skyderier igennem det seneste års tid.
I 2016 var der 54 skyderier i det offentlige rum, der kunne relateres til rockere og til bander.
Det er for mange, og det stiller ganske almindelige mennesker i en urimelig og helt uacceptabel situation, hvor man bliver bragt i stor fare.
Det kan vi ikke have, og derfor skal vi have det stoppet.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovsforhandlingerne havde succes med kravet om en fordobling af minimumsstraffen for ulovlig våbenbesiddelse fra 1 år til 2 år.
Det skal medvirke til, at bandemedlemmerne tænker sig bedre om, og hvis de ikke gør det, kan de se frem til et længere fængselsophold, hvilket jeg synes er helt, helt rimeligt.
Jeg er glad for, at det lykkedes os at lave en aftale med regeringen om det her, og det siger sig selv, at når det i sin tid var vores forslag, kommer vi nødvendigvis også til at stemme for det, når det nu ligger i Folketingssalen.
Vi er glade for den aftale, vi har lavet, og vi støtter selvfølgelig op om L 139.
Tak for ordet.
Rune Lund (EL), 2017-03-14:
Vi har i Danmark i det seneste års tid været vidne til en lang række skyderier, hvor uskyldige mennesker også har været udsat for fare, når der har været skyderier foretaget af rockere og bander i det offentlige rum.
Det er selvfølgelig ikke noget, vi som samfund skal finde os i, det er noget, vi skal gøre noget ved.
Det er jo også sådan, at vi har siddet sammen omkring forhandlingsbordet ovre hos justitsministeren, hvor der har været forhandlinger og diskussioner om en rocker-bande-pakke.
Der er faktisk mange af de tiltag, som er rigtig gode og fornuftige.
Der er en lang række tiltag, som er fornuftige, og der også er en lang række tiltag, som fra vores synspunkt er meget problematiske.
Et af de forslag, som netop er problematiske, er det her forslag om forhøjelse af minimumsstraffen fra 1 års fængsel til 2 års fængsel.
Der er to grundlæggende problemer i det.
Det ene problem er minimumsstraffe som sådan.
Vi har jo en tredeling af magten: Vi har den lovgivende, det er der, vi er lige nu, vi har den udøvende, det er regeringen, og vi har den dømmende magt, det er domstolene.
Hvis et parlament, i det her tilfælde Folketinget, går ind og vedtager minimumsstraffe, går vi direkte ind og blander os i den dømmende magts område.
Det er principielt demokratisk problematisk, men det er jo også problematisk i forhold til de konkrete sager, hvor man som dommer uden en minimumsstraf, det vil sige, sådan som vi plejer at straffe, vil kunne gå ind og f.eks. tage højde for formildende omstændigheder.
Det kan man ikke på samme måde – selv om der ligger en lille undtagelsesbestemmelse her, det er lidt uklart, hvordan den præcis kommer til at blive brugt – når der er tale om minimumsstraffe.
Den anden ting er: Hvor er dokumentationen for, at det her vil have en præventiv effekt?
Der er så mange forslag i det her Folketing, bare siden jeg blev retsordfører efter sommerferien i 2016, hvor det er straf med straf på, hvor det bare handler om mere straf, uden at der er nogen som helst dokumentation for, at det vil føre til mindre kriminalitet.
Vi mangler simpelt hen den grundlæggende dokumentation for, at der er noget som helst land i den her verden, der har kunnet straffe sig til mindre kriminalitet, altså at højere straffe fører til mindre kriminalitet.
For det er jo ikke et mål i sig selv at have høje straffe.
Vi straffer jo for at forhindre, at folk begår ny kriminalitet.
Så den del af forslaget kan Enhedslisten ikke støtte.
Så er der den anden del af forslaget, som handler om ændring af det gældende forbud i medfør af våbenlovgivningen mod transport af våben m.v. mellem visse andre lande end Danmark.
Det lugter jo af at være en skærpelse, og det er vi umiddelbart positivt indstillet over for, naturligvis, men det kan være, at justitsministeren også kan komme nærmere ind på det, når justitsministeren indtager talerstolen her lige om lidt.
Ellers vil vi i hvert fald stille nogle spørgsmål til det under udvalgsbehandlingen.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
Som jeg også nævnte i min tale, er minimumsstraffe et værktøj, man kun skal ty til i særlig alvorlige tilfælde.
Det mener vi nu nok at våbenbesiddelse er, ligesom manddrab i øvrigt også er.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten har planer om at afskaffe minimumsstraffen for manddrab.
Det kan ordføreren jo passende sige noget om.
Nu hører vi, at der ikke er dokumentation for, at straf virker.
Det er der.
Politiet blev interneret under anden verdenskrig.
Der var ikke almindeligt politi på gaderne i de sidste par år af besættelsen.
Det var et forsøg en til en, kan man sige.
Det var ikke det, der var intentionen, men det var et forsøg en til en.
Det at have et politi, det at have fængsler, det at have straffe har en eller anden betydning.
Rune Lund (EL), 2017-03-14:
Jeg synes, at hr. Jan E. Jørgensen rammer lidt ved siden af i sin kommentar.
Det drejer sig jo om, hvorvidt der findes evidens for, forskning, der kan dokumentere, at hvis vi hæver straffen på den her måde, fører det til mindre kriminalitet.
Hvis hr. Jan E. Jørgensen kan oplyse mig om, at der findes en sådan forskning, er hr. Jan E. Jørgensen meget velkommen til at maile det til mig eller på anden måde redegøre for over for mig, at det skulle være tilfældet.
Jeg savner bare den dokumentation.
Vi er ikke bange for at diskutere højere straffe i Enhedslisten.
Vi har bare det grundlæggende udgangspunkt, at hvis vi skal hæve en straf, er det, fordi det skal give mening.
Og så er det i særdeleshed, fordi vi skal kunne vise, at det vil have en præventiv effekt.
Det ved vi det har på nogle områder.
Hvis vi snakker f.eks. grov økonomisk kriminalitet, som jo er kriminalitet, som er nøje planlagt, veltilrettelagt, ved vi, at strafniveau og i særdeleshed opdagelsesrisiko har en effekt.
Men jeg savner bare den dokumentation lige præcis på det her område.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
Altså, hold nu op.
Vi taler om bandekriminelle, vi taler om organiseret kriminalitet.
Selvfølgelig er det da nøje planlagt og veltilrettelagt, når de anskaffer sig et skydevåben.
Men jeg stillede jo et spørgsmål, som jeg ikke fik svar på.
Vi kan jo også bare nedsætte straffen.
Hvis vi nedsatte straffen for manddrab til 30 dage, tror man så, at der ville være flere, der blev dræbt, eller ville det ikke have nogen betydning?
Rune Lund (EL), 2017-03-14:
Det er jo et spørgsmål om, hvad der er det rigtige strafniveau.
Jeg synes, at man bliver nødt til at holde fast i dokumentationen, og hvor er dokumentationen fra hr. Jan E. Jørgensen for, at det, når vi hæver straffene på det her område, vil føre til mindre kriminalitet?
Jeg kan ikke se den nogen steder.
Måske kan hr. Jan E. Jørgensen det, men jeg har ikke hørt det, heller ikke her i Folketingssalen i dag.
Hvis hr. Jan E. Jørgensen sidder inde med den slags dokumentation, modtager jeg den meget gerne.
Vi ved, at det på et område som økonomisk kriminalitet har en betydning.
Jeg kan ikke se dokumentation for, at det har en betydning for det her område.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-03-14:
Jeg vil bare spørge ordføreren: Er det sådan, at Enhedslisten mener, at der skal være dokumentation for enhver form for straf?
Vi har mig bekendt 306 paragraffer i straffeloven.
Er der dokumentation for, at straffen virker i hver enkelt af de paragraffer efter Enhedslistens opfattelse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Jeg kunne godt have lagt til i min gennemgang her, at noget af det, vi også skal have drøftet på baggrund af et udspil fra regeringen, er jo en styrket kvalitet i vores dagtilbud.
Vi har lavet en finanslov, hvor vi har skabt økonomi til at styrke kvaliteten i vores dagtilbud.
Regeringen kommer med et konkret udspil i løbet af foråret.
Det vil vi gerne have drøftet, inden vi holder sommerferie, så det kan implementeres efterfølgende.
Regeringen kommer her i foråret med et konkret forslag til, hvordan vi bringer ½ mia. kr. i spil, målrettet de skoler, der har de fagligt svagest funderede børn, hvad enten de nu ligesom har dem eller ikke bare har sørget for at flytte dem.
Det gælder altså de skoler, der klarer sig dårligst rent fagligt.
Jeg anerkender ikke det synspunkt, at det ikke skulle være muligt med den samfundsøkonomi, vi har til rådighed, og sådan som vi ligger sammenlignet med andre OECD-lande, f.eks. at drive en folkeskole, der er i stand til at lære børn, som de er absolut flest, at læse og skrive og regne på et niveau, der gør, at man kan få en erhvervsuddannelse.
Det accepterer jeg simpelt hen ikke.
Det er baggrunden for, at vi er kommet med et helt konkret forslag, hvor de 100 skoler, der er presset mest i bund, får en tilskyndelse til at afprøve nye metoder til at gøre det bedre fremadrettet.
Morten Østergaard (RV), 2017-03-14:
Tak for det.
Jeg synes, at det, der kendetegner de punkter, statsministeren ridser op, jo ikke er, at det i meget vidt omfang er noget, som skal foregå med Folketingets partier.
Jo, boligbeskatningsaftalen har vi jo nu gennem noget tid drøftet, og den håber jeg da også vi kan lande, men jeg vil også gerne understrege, at hvis det endnu en gang er på en måde, hvor regeringen lægger et ufinansieret forslag frem og peger på råderummet som den eneste måde gøre det på, så undergraver man jo nogle af de andre formål, medmindre man mener, at det er med en lav boligbeskatning, vi bliver vindere i globaliseringen.
Statsministeren nævnte selv i sin indledning spørgsmålet om udflytning af statslige arbejdspladser.
Men det er jo sådan, at de massive besparelser på især ungdomsuddannelser, men også på de videregående uddannelser, gør, at de dele af Danmark, som var betænkt, jo netto ender med færre statslige ansatte, fordi der er afskediget så mange på vores gymnasier, på vores hf-uddannelser, på erhvervsuddannelserne og på de videregående uddannelser.
Derfor er spørgsmålet jo, om ikke det starter langt tidligere, hvis vi skal løse udfordringen med de 70.000 unge, end når de bliver genstand for Ungdommens Uddannelsesvejledning og den slags ting; så kræver det nok, at vi allerede fra barnsben har noget bedre fat.
Vi vil meget gerne prioritere en øget indsats i vores daginstitutioner, og vi ved godt, at det koster penge.
Derfor bliver det jo lidt bagvendt, hvis statsministeren først vil gøre alle de øvelser, der koster penge, uanset om det er boligbeskatningen, som skal løses, eller det er de udsatte unge, for så skubber vi de ting foran os, der kunne gøre, at det var muligt at undgå de mange kedelige besparelser, der nu rulles ud.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-03-14:
I regeringsgrundlaget står der, at retssikkerheden skal sikres bedre, end den bliver i dag, og det angår også retssikkerheden i Grønland.
Allerede tilbage i 2004 kom Den Grønlandske Retsvæsenskommission efter 10 års arbejde med en meget omfattende rapport med anbefalinger på justitsområdet i Grønland, og i denne meget vigtige rapport står det meget klart nævnt, på hvilke områder inden for justitsområdet i Grønland der skal ske forbedringer.