Anna Falkenberg (SP), 2023-11-14:
Tak for ordet.
Og tak for en rigtig god og livlig debat herinde i dag.
Man får næsten lyst til at fyre en helt anden tale af end den, man havde planlagt i forvejen.
Men det er jo desværre sådan, at når vi diskuterer Arktis i de her redegørelsesdebatter, kommer vi ikke uden om den anspændte situation, som hele verden i øjeblikket befinder sig i, og det har debatten også været præget af i dag.
Spændingerne mellem stormagterne USA og Rusland, som begge er arktiske stater, har været stigende i mange år.
Spændingerne har også generelt været stigende mellem Rusland og de øvrige lande i Vesten.
Efter at Rusland invaderede Ukraine, er samarbejdet i Arktisk Råd næsten gået i hårdknude, og Rusland er nærmest udelukket fra alt arbejdet i rådet.
Det siger sig selv, at Ruslands ageren i Ukraine ikke kan tolereres, og selvfølgelig skal Rusland også mærke konsekvenserne af deres invasion af et demokratisk land i Europa.
Demokratiske rettigheder skal forsvares, og Vesten står heldigvis sammen om det.
Men ambitionen er der, og den skal vi holde fast i.
Det er også glædeligt at læse, at sikkerhedssituationen i Arktis fortsat er uændret efter Ruslands invasion af Ukraine.
Men samtidig er det også bekymrende at læse andre steder, at den spændte situation mellem Vesten og Rusland gør Rusland til en mere uforudsigelig aktør i Arktis.
Admiral Rob Bauer, som er formand for NATO's Militærkomité, siger ifølge mediet High North News, at den stigende konkurrence og militarisering i den arktiske region fra Rusland og Kinas side er bekymrende.
Admiralen uddyber og siger, at Arktis er en russisk militær højborg, og at Rusland bruger Arktis til test af nye våben.
Det er bekymrende.
Men hvordan løser vi den svære situation, hvor vi på den ene side nærmest isolerer Rusland og samtidig skal sikre os, at Arktis kan forblive et lavspændingsområde?
Man kan ikke fortsætte, som om intet var hændt.
Næsten alle aktiviteter med Rusland er sat på pause.
Der har dog stadig været en vis kontakt på diplomatniveau mellem Rusland og Arktisk Råd, hvilket der også er blevet redegjort for her i dag.
Selv om det giver en dårlig smag i munden, bliver vi nødt til at have en eller anden form for kontakt med Rusland, i det mindste som et forsøg på at bevare Arktis som lavspændingsområde.
Har vi den diplomatiske kontakt, vil det muligvis være lettere at etablere et nyt samarbejde, når omstændighederne bliver normaliseret igen.
Lad der ikke herske nogen tvivl om, at Rusland ikke må få lov til at gøre, som de vil.
Jeg støtter fuldt og helt de sanktioner, som er sat i værk mod Rusland fra Vestens side, for spændingerne mærkes også i Nordatlanten omkring Færøerne.
Der er behov for mere overvågning, så vi ved, når fremmede magter krænker luftrummet over Færøerne, Grønland og Danmark, og vi må også vide, hvad der foregår til vands og under vandet.
Jeg er helt enig i og glad for, at både den færøske og den danske regering prioriterer forbedret overvågning og suverænitetshåndhævelse i det kommende forsvarsforlig.
Vi må gøre, hvad vi kan fra færøsk side for at nå de mål.
Det er mit ønske, at den færøske regering ser på sagen med den største alvor og implementerer de konkrete tiltag, der bliver besluttet i forsvarsforliget, for det er virkelig nødvendigt.
I disse tider er det af stor betydning, at vi står sammen.
Det kan måske efterhånden lyde som en kliché eller en floskel, at vi er tre lande med tre flag og tre folk med hver vores identitet og kultur, og at det, at vi er forskellige, men alligevel holder sammen, gør rigsfællesskabet unikt.
Ikke desto mindre er det sandt.
Rigsfællesskabet er unikt.
Det er unikt, at så forskellige lande kan holde sammen, og at Færøerne og Grønland kan være selvstyrende på så mange områder inden for kongeriget.
Det, at vi er selvstyrende, gør, at vi kan føre vores egen politik i de fleste tilfælde.
På nogle områder bliver vi nødt til at udforme en politik, der lægger retningen for hele riget, og i visse tilfælde er der brug for at vise omverdenen, at vi står sammen.
Et af disse områder er den arktiske strategi.
Rigets arktiske strategi udløb i 2020, og meningen var, at en ny arktisk strategi skulle gælde fra 2021 til 2030.
Vi nærmer os nu slutningen af 2023, og vi har stadig ingen arktisk strategi.
Det er desværre ikke godt nok.