runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Altså, vi satte procenten op til 15 pct., og det her er et udtryk for, at vi nu har en ny regering, en bred regering, og vi har jo så fundet et niveau, som ligger imellem de 5 pct., som den daværende borgerlige regering satte det ned til, og de 15 pct., som vi satte den op til.
Og det står jeg selvfølgelig fuldt og helt på mål for.
Men som det også er refereret her, kan man jo se, hvad den socialdemokratiske holdning har været
historisk set.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Jeg anerkender ikke det begreb, for jeg ved, at hvis jeg svarer ja eller nej på det, bliver jeg suget ned i sådan et ormehul af forskellige konspirationsteorier, som det relaterer sig til.
Jeg anerkender, at man har en demografisk udvikling i nogle svenske byer, som jeg ikke ville ønske var der i Holbæk eller andre steder i Danmark.
Men jeg mener, at begrebet befolkningsudskiftning er knyttet til en række konspirationsteorier, som jeg ikke har lyst til at være en del af.
Peter Kofod (DF), 2023-01-11:
Jeg vil bare lige have det fuldstændig udpenslet.
Når to tredjedele af børn og unge i et område i Sverige ikke længere er, og nu tillader jeg mig at sige det, svenskere, i hvert fald ikke i forhold til ophav – det kan godt være, at de tilegner sig det svenske sprog, og det kan også være, at nogle af dem bliver svenskere – så er det i hvert fald et svært udgangspunkt, altså når det er to tredjedele.
Der kan man jo så kigge på tallene og se, hvordan det sådan udfolder sig i samfundet.
Og det vil ministeren ikke kalde for befolkningsudskiftning af frygt for konspirationsteorier og tonen på internettet og alt muligt andet.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Så man skal, synes jeg, være mere præcis, ligesom vi har været i denne regerings og den tidligere regerings tid, hvor man siger: Hvad er det for nogle grupper, der er svære at integrere i det danske samfund?
Men det er klart, at det er en demografisk udvikling, og hvis man oplever, at så mange kommer fra eksempelvis Mellemøsten, så ændrer det et samfund på en måde, som jeg ikke tror er god for et samfund.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-11:
Tak for det.
Det her spørgsmål lyder i første omgang i al sin enkelhed: Hvorfor vil regeringen lade virksomhedsarvinger slippe billigere i skat end andre danskere?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Danmark har, som I ved, jo fået en ny regering – en bred regering hen over den politiske midte – og vi har sammen opstillet et ambitiøst regeringsprogram.
Det har vi gjort, fordi vi har en række fælles ambitioner for vores land, bl.a. at styrke væksten og skabe fundamentet for fremtidens velfærd og den grønne omstilling.
Derfor har vi bl.a. valgt, at erhvervsstøtten skal saneres for 2 mia. kr. årligt.
Vi vil anvende 1 mia. kr. til at styrke virksomhedernes fradrag for investeringer i forskning eller udvikling; innovation og nytænkning er en hjørnesten i fremtidens arbejdspladser og nye grønne teknologier.
Vi vil også anvende 0,5 mia. kr. til at nedsætte bo- og gaveafgiften ved generationsskifte i erhvervsvirksomheder fra 15 pct. til 10 pct., og vi vil anvende ca. 0,5 mia. kr. til at skabe en ny model for værdiansættelse.
Generationsskifte i familieejede virksomheder har de seneste år givet anledning til mange diskussioner, og der har været regelændringer under skiftende regeringer.
Det har skabt usikkerhed for både virksomhedsejere og deres medarbejdere.
Det er derfor denne regerings ønske at få skabt klar politisk konsensus om rammevilkårene for de familieejede virksomheder.
Der er behov for ro på området; virksomheder skal kunne planlægge et generationsskifte i god tid og i vished om de skattemæssige forhold, så der bliver bedre mulighed for at prioritere investeringer i nye arbejdspladser og i den grønne omstilling.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-11:
Men spørgsmålet går lidt på, at vi undrer os over den kovending, som Socialdemokratiet har foretaget på det her område, for det er jo ganske kort tid siden, at Socialdemokratiet sammen med Radikale, SF, Alternativet og os i Enhedslisten netop tilbagerullede den her type skattelettelse til de rigeste, nemlig i forbindelse med finansloven i 2020.
Det var netop derfor, vi på daværende tidspunkt var enige i det rød-grønne flertal om at ensrette beskatningen af arv og gave, så satsen blev 15 pct. på alle.
Det at ændre på den igen er jo ikke at skabe ro – der er sådan set ro om det og klarhed om, hvad det kunne være, og Socialdemokraterne kunne med det rød-grønne flertal have fortsat den ro, der var på området.
Vi taler om en åbenlys gave til de allerrigeste i vores samfund, og der er ikke noget belæg og ikke noget grundlag for at antage, at den her skatterabat skulle skabe vækst og beskæftigelse.
Så hvad er den politiske begrundelse fra Socialdemokraternes side for nu at ville ændre på bo- og gaveafgiften?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Det er jo rigtigt, at afgiften ved generationsskifte frem til 2016 var 15 pct.
Så satte den daværende borgerlige regering afgiften ned til 5 pct.
Så kom vi, Socialdemokratiet, til magten i 2019, og sammen med det parlamentariske grundlag satte vi den op til 15 pct.
Nu har vi så i en ny regering hen over midten besluttet os for at lægge niveauet på 10 pct., altså imellem de 5 og de 15 pct.
Det er udtryk for, at vi forsøger at lave en løsning, som der er konsensus omkring, og som gør, at man ikke vil opleve, at afgiften kommer til at køre op og ned, afhængigt af hvem der sidder ved regeringsmagten.
Dermed vil vi skabe tryghed og sikkerhed for, at man har nogle langsigtede vilkår, man kan regne med.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-11:
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra ministeren, om ministeren er enig i det, som Morten Bødskov sagde på daværende tidspunkt, nemlig at det her er en helt urimelig skattelettelse til dem, der i forvejen har allermest, men at man som led i et kompromis med en regering hen over midten accepterer, at man giver den her skattelettelse til nogle af dem, der i forvejen har allermest.
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Nu refererer spørgeren til citater fra hr. Morten Bødskov.
Jeg tænker, man også kunne have fået nogle citater fra undertegnede; jeg har i hvert fald været i nogle samråd, tror jeg, i den seneste periode om også denne sag.
Det er jo rigtigt, at vi har haft en argumentation for, hvorfor vi syntes, at det var rimeligt, at afgiften var på 15 pct.
Jeg står fuldt på mål for, at vi nu har et regeringsgrundlag, hvor vi, i lyset af at vi har en bred regering, forsøger at skabe nogle rammevilkår, som holder, og der har vi så lagt niveauet på 10 pct., og det synes jeg er fair og rimeligt.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-11:
Det er jo lidt svært at blive helt klar på, hvad det egentlig er, Socialdemokraterne mener om det her.
Men lad mig prøve at gøre det konkret med nogle beløb.
12,8 mia. kr.
– det er den besparelse, som arvingerne til LEGO-familien får på grund af den her særlige særrabat til virksomhedsarvinger.
4,3 mia. kr. er det, som arvingerne til Bestseller-familien, altså Anders Holch Povlsen-familien, sparer og slipper billigere med ved den her særrabat til de allerrigeste.
820 mio. kr. er det, som arvingerne til Danfoss-familien kan proppe ned i lommen som følge af den her skattelettelse.
Mener ministeren, at det i en tid, hvor vi har fattige familier, der dårligt kan betale regningerne, og hvor regeringen selv siger, at man mangler midler til velfærd, til klima, til forsvar, er en rigtig prioritering at proppe de her mange milliarder ned i lommerne på nogle af Danmarks allerallerrigeste individer?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Man får et indtryk af, at de penge, der her bliver talt om, bliver taget fra noget andet og givet til nogle.
Altså, det, det koster her, er, at vi bruger 2 mia. kr. fra erhvervsstøtten.
Det var også det, jeg sagde i min besvarelse.
1 mia. kr. går til FoU-fradraget, 0,5 mia. kr. går til at sænke satsen fra 15 pct. til 10 pct., og den anden halve milliard går til at lave en model for en ny værdiansættelse.
Og de penge bliver altså fundet i erhvervsstøtteordninger, og det er den finansiering, der ligger i modellen.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-11:
Altså, penge, som bliver brugt, bliver jo altid taget fra noget andet.
Og nu har man den her antagelse om, at det er 1 mia. kr., man vil bruge på det her.
Men jeg har nævnt nogle beløb, som er betydelig højere bare hos et par af de familier, som får glæde af det her.
Så man kan vel spørge sig selv, hvordan de er nået frem til de beløb ovre i Skatteministeriet.
Men det, jeg synes er særlig mærkeligt ved det her, er, at det er en særrabat.
Altså, det her betyder jo, at en almindelig lønmodtager, som arver et sommerhus, skal betale en højere arveskatteprocent end en godsejersøn, som arver familiens gods, eller en virksomhedssøn, som arver familiens virksomhed.
Er det udtryk for socialdemokratisk skattepolitik?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Tak for spørgsmålet, som både refererer til en konkret personalesag og til en generel erklæring fra biskopper og Landsforeningen af Menighedsråd om nultolerance over for seksuelle krænkelser.
Lad mig begynde med det sidste.
Det er budskabet i biskopperne og Landsforeningen af Menighedsråds fælles erklæring, og jeg synes, det er godt, at både biskopperne og landsforeningen slår det
Lad mig så gå over til selve spørgsmålet om Kirkeministeriets håndtering af en konkret personalesag.
Som spørgeren ved, betyder de almindelige forvaltningsretlige regler, at jeg ikke kan gå i detaljer om konkrete sager om enkeltpersoners ansættelse.
Jeg kan derfor kun svare på spørgsmålet generelt.
Generelt kan jeg sige, at Kirkeministeriet naturligvis behandler konkrete personalesager i overensstemmelse med de regler, der gælder for de enkeltes ansættelsesforhold.
Det betyder f.eks., at sager vedrørende tjenestemandsansatte sognepræster behandles i henhold til tjenestemandsloven.
Selv om jeg altså ikke kan udtale mig om konkrete sager, kan jeg godt i generelle træk fortælle, hvordan man behandler disciplinærsager mod tjenestemandsansatte præster.
I de grovere disciplinærsager, hvor præstens tjenesteforseelse på forhånd ventes at resultere i f.eks. en væsentlig bøde eller forflyttelse eller i en afsked, skal der gennemføres et tjenstligt forhør.
Det er ikke noget, jeg eller Kirkeministeriet selv bestemmer; det fremgår af tjenestemandsloven, som Folketinget har vedtaget, og som hører under finansministeren.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-11:
Jeg kan jo ikke helt forstå, hvordan man kan bruge konklusionerne fra en advokatundersøgelse, som ikke indeholder udsagnene fra begge parter, altså fra den ene side af sagen, den, som er anklaget, og fra den anden, dem, som oplever sig som krænket.
Det synes jeg jo giver lidt indtryk af, at det kun er en halv undersøgelse og måske heller ikke så respektfuldt over for ofrene.
Mener ministeren, at det er en tillidvækkende proces i forhold til at komme frit frem med de oplevelser, man har, hvis sådan en sag skulle opstå igen?
Så de er sådan set blevet pålagt tavshedspligt om deres egen sag.
Det er så her, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, om det er en acceptabel situation at sætte de her kvinder i, og om det er holdbart for folkekirkens omdømme i befolkningen, at der ligger sådan en sag her.
Så ministeren kunne jo også svare: Jeg synes ikke, det er en acceptabel situation, jeg har meget lyst til at ændre på de her regler, så vi bedre tager hånd om de krænkede.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-11:
Tak for det.
Altså, jeg vil sige til ministeren, at vi sådan set ikke behøver nogen praksisundersøgelse, for det viser sig jo, at de her sagsbehandlingstider er alt for lange, og flere af kommunerne har ikke engang selv noget overblik over, hvor lange deres sagsbehandlingstider er.
Jeg har selv været inde at kigge i dag – jeg er glad for, at jeg i sin tid var bannerfører for, at det her skulle offentliggøres på kommunernes hjemmesider, så familierne kan følge med – og der står jo på mange af kommunernes hjemmesider, at ventetiden er sådan cirka 8 uger.
Og det er faktuelt sådan, at familier skal kæmpe i dag, når de har et barn med handicap, og de skal kæmpe rigtig meget.
Et er, at man skal være forælder for sit syge barn, noget andet er, at man sådan set også skal være socialrådgiver og jurist og alt andet oveni.
Så derfor vil jeg spørge: Hvordan hjælper det der med, at der kommer en praksisundersøgelse, familierne helt praktisk nu og her?
Vi har bl.a. den her artikel fra DR, og der er andre artikler, vi kan nævne, og det er et tilbagevendende problem.
Man må da som krav kunne stille til kommunerne, at de simpelt hen overholder deres egne sagsbehandlingsfrister.
Altså, det er jo kommunalbestyrelsen, der sætter de her vejledende frister på deres hjemmeside, og dem kan de ikke engang selv overholde.
Så derfor er min bekymring nu, at så kommer der en undersøgelse – og vi ved jo sådan set godt, hvor galt det står til på det her område – så vi har nok mere brug for noget handling.
Jeg tænker, familierne har brug for noget handling og et svar fra ministeren, som lyder: Ja, der kommer handling; det er uacceptabelt; man skal ikke gå over et halvt år og vente på svar på en ansøgning om tabt arbejdsfortjeneste, for imens kan familien gå i opløsning.
Det kan ende med skilsmisse.
Der er også en husleje, der skal betales, og der skal mad på bordet.
Så jeg tænker, om ministeren ikke kunne gøre det lidt bedre, i forhold til om der kommer en praksisundersøgelse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-11:
Altså, jeg tror sådan set heller ikke, at praksisundersøgelsen på den måde er det, der hjælper.
Det, jeg tror hjælper, er, at vi ændrer på handicapområdet.
Altså, vi har jo grundlæggende bygget et system op, hvor det er sådan, at hvis man får et barn med handicap, har vi i vores samfund en forventning om, at vi har et velfærdssamfund, der hjælper.
Men rigtig mange af dem, der får et barn med handicap, oplever simpelt hen det omvendte, nemlig at det er den ene snubletråd efter den anden, fordi man skal rende fra Herodes til Pilatus.
Der er så også lange sagsbehandlingstider, men en del af det handler simpelt hen om, at vi har bygget et fuldstændig vanvittigt system op omkring, hvad der skal til for at få tilkendt ting, man har ret til ifølge loven.
Praksisundersøgelsen kan så hjælpe os med at få kommunerne til at gøre det, de egentlig skal.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-11:
Jeg er sådan set helt enig i, at det specialiserede område trænger gevaldigt.
Men nu og her tænker jeg på, hvordan man kan hjælpe de familier, der i øjeblikket oplever en lang sagsbehandlingstid med hensyn til at få for tabt arbejdsfortjeneste for at passe deres barn, og det er jo noget, som ministeren kan handle på nu og her.
Det andet er jo et større reformområde, som skal i gang.
Så hvordan vil ministeren nu og her hjælpe de familier?
Vil ministeren tage fat i KL og sige: Var det ikke en idé, at I overholder jeres egne sagsbehandlingsfrister?
Eller hvad agter ministeren at gøre, når ministeren kommer tilbage til ministerkontoret her i dag?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-11:
Jeg vil sige i forhold til det der med, hvad der kan hjælpe i morgen, at det er der jo ikke noget der kan.
Altså, prøv at høre her: Det her er jo en problemstilling, vi to har diskuteret med hinanden, i lige så lang tid som vi begge to har beskæftiget os med socialområdet.
Så hvis der er nogen, der prøver at bilde nogen ind, at man bare kan ændre på det med et fingerknips, så mener jeg simpelt hen, at man siger noget, der er urigtigt.
For det kan man ikke.
Det er faktisk sådan, at de rent lovgivningsmæssigt er forpligtet til at behandle sagerne så hurtigt som muligt.
Og det der »som muligt« er jo elastik i metermål.
Så det, man kan sige, når der er en kæmpe stigning i et område, sådan som der er her, er, at »som muligt« bliver de der meget lange sagsbehandlingstider, og jeg spørger bare helt fundamentalt set, hvorfor det overhovedet er, at man som forældre skal opleve at skulle igennem alle de sagsgange.
Det kunne være, at det var dem, vi skulle gøre noget ved.
Det hjælper ikke i morgen, for det er jo rigtigt, at det er et stykke reformarbejde.
Men jeg tror sådan set, at det er det, der er den realistiske vej til at forandre på noget.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-11:
Ja, men det, jeg egentlig har brug for, er, at ministeren giver familierne et svar i forhold til de konkrete sager om tabt arbejdsfortjeneste, som jo netop har været oppe, og som DR også har fulgt, og som man har haft familier på banen for at fortælle om.
Der er der rigtig lange sagsbehandlingstider, og det er jo noget, jeg tænker at ministeren godt kan gøre noget ved nu ovre i ministeriet eller række ud til KL for ligesom at sige: Hvordan kan vi løse det her i fællesskab?
Hvordan vil I sikre, at I overholder jeres egne frister, som står på jeres hjemmeside?
Så jeg skal bare forstå: Vil ministeren vente på hele reformarbejdet?
Altså, der er jo nogle ting, man godt kan gøre nu, uden at man går i gang med det hele.
Selvfølgelig skal man have et kæmpestort reformarbejde.
Det er jo ikke kun sagsbehandlingsfristerne på tabt arbejdsfortjeneste; det er selvfølgelig hele området.
Men nu og her står der familier, som har brug for hjælp.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-11:
Jeg kan jo godt forsøge at stikke alle mulige blår i øjnene, for jeg kan altid indkalde KL til et eller andet møde.
Men der har vi også begge to arbejdet på feltet så mange gange, at det ved vi er sket, jeg ved ikke hvor mange gange, og det løser ikke problemet.
Og det vil sige, at vi jo godt kan fremstå enormt slagkraftige ved at sige, at så vil jeg indkalde den ene og den anden, og så vil jeg sende et brev til den ene og den anden.
Virkeligheden er, at det her område på lange stræk er ødelagt.
Det kan ikke det, det fundamentalt set skal, og det er jo det stykke arbejde med at reparere på det, jeg mener skal sættes i gang.
Ellers kan vi to underholde hinanden de næste 10 år med, at man skal sende et brev til kommunen, eller at man skal indkalde dem til et eller andet møde.
Jeg tror, vi skal lave det stykke reformarbejde, og det tror jeg er det eneste, der virker.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-11:
Tak, formand.
Det er et meget enkelt spørgsmål: Hvorfor vil regeringen tage en fridag fra danskerne?
Søren Søndergaard (EL), 2023-01-11:
Der er ingen grund til at trække det her i langdrag, formand, for svaret er jo fuldstændig klart fra ministerens side.
Jeg ser frem til, at vi efter den redegørelse, som ministeren har indkaldt fra Vækstfonden, og som bestemt er velplaceret, altså at de skal komme med en redegørelse for, hvad det er, de har lavet i Abu Dhabi, kan få en diskussion, eventuelt om det er nødvendigt at lave retningslinjerne for Vækstfonden om.
Morten Bødskov (S), 2023-01-11:
Jeg tror, jeg vil henholde mig til det, som kan være et grundlag for en videre dialog med Folketinget, nemlig at nu beder jeg om en redegørelse for det her konkrete arrangement, og det er jeg glad for spørgeren også synes er en ganske udmærket idé.
Og så kan man jo læse Vækstfondens retningslinjer for det, deres aktiviteter, og de er som gengivet af spørgeren.
Og når jeg har modtaget den redegørelse, deler jeg den hjertens gerne med Folketinget, og så kan den jo danne grundlag for en videre diskussion af det her.
Det er klart, at der jo er investeringer, som foretages af Vækstfonden, og der er investeringer, som med Vækstfondens midler er med til at skabe rigtig mange danske arbejdspladser, og det betyder også, at danske virksomheder selvfølgelig skal have lige konkurrencevilkår med andre virksomheder, også uden for landets grænser.
Men den diskussion må høre sammen med den diskussion, som eventuelt måtte komme, når vi ser redegørelsen fra Vækstfonden.
Søren Søndergaard (EL), 2023-01-11:
Tak, formand.
Jeg vil spørge kulturministeren om følgende: Hvad er ministerens generelle holdning til, at der i stigende grad placeres internationale sportsarrangementer i lande, hvor basale menneskerettigheder undertrykkes, og hvor faciliteter i vidt omfang baseres på arbejde under slavelignende vilkår, og er ministeren enig i, at Danmark bør bidrage til at imødegå den udvikling?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-01-11:
Tak til hr. Søren Søndergaard for spørgsmålet.
Det sker på et emne, som jo ikke vækker begejstring, men som er utrolig vigtigt.
Jeg er, for at blive i den begejstrede terminologi, meget lidt begejstret for, at internationale sportsarrangementer henlægges til lande, der hverken er demokratiske eller overholder basale menneskerettigheder; som knægter frie medier, og som i øvrigt også forsøger i videst muligt omfang at fremstille sig selv som noget, de ikke er.
Det arbejde, som hr. Søren Søndergaards parti og rigtig mange partier her i Folketinget har bakket op om, og som min tidligere ministerkollega, nuværende beskæftigelsesminister Ane Halsboe-Jørgensen, har igangsat i en bred EU-kreds, ønsker jeg at fremme.
Det ønsker jeg skal danne grundlag for de beslutninger, hvormed vores idrætsorganisationer er med til at påvirke tildelingen af fremtidige mesterskaber og slutrunder i de organisationer, hvor de kan være med til at påvirke beslutningerne af disse.
Det håber jeg sådan set at spørgeren er enig med mig i.
Det har jeg en formodning om at hr. Søren Søndergaard muligvis er.
Søren Søndergaard (EL), 2023-01-11:
Tak for svaret.
Altså minister, jeg er fuldstændig enig.
Det er jo absurd ud over alle grænser, at der bliver placeret mesterskaber steder, hvor rettighederne for mennesker undertrykkes på den måde, og at der ovenikøbet er firmaer, som bidrager til det og tjener penge på det.
Det skal der gøres noget ved.
Derfor var vi jo også en del, som var skuffede over den tidligere regering.
Det skal ministeren jo ikke have noget ansvar for.
Men vi var skuffede over den tidligere regering; over, at man ikke kunne formå, da mesterskaberne fandt sted i Qatar, klart og tydeligt at give udtryk for en holdning, enten ved at tage derned og på en eller anden måde demonstrere, at man var utilfreds med forholdene, eller ved etablere en eller anden form for diplomatisk boykot.
Det kommer vi ikke til at opleve med den her minister.
Det er jeg rigtig glad for ligesom er blevet afklaret allerede fra starten.
Men jeg vil godt høre lidt mere om, hvordan ministeren tænker at vi konkret kan gå videre med at arbejde for, at sådanne placeringer ikke kommer til at ske fremover.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-01-11:
Nu er det jo som minister på området en selvstændig opgave at sørge for, at kulturordførerne og medieordførerne på ressortområdet føler sig både godt behandlet og set og imødekommet.
Jeg håber så, at jeg kan leve op til den store ros, hr. Søren Søndergaard netop er kommet med.
Jeg tror, det er vigtigt at skelne mellem to forhold.
Det er jo desværre ikke den danske stat, der bestemmer og har indflydelse på, hvor de her sportsarrangementer ender henne.
Det er jo de store idrætsorganisationer.
Så sammen med Folketingets partier med bredest mulig opbakning ønsker jeg at fortsætte det arbejde, hvormed vi påvirker vores idrætsorganisationer til at tage stilling til fordel for slutrunder og mesterskaber i demokratiske lande, der respekterer menneskerettigheder.
Det næste er så, at sport jo også samler os, skaber fællesskab.
Derfor kan vi jo ikke være sikre på, at alle de arrangementer vil ligge i lande, der ligner os.
Og jeg skal vænne mig til, at taletiden er kortere end umiddelbart forventet, kan jeg mærke.
Søren Søndergaard (EL), 2023-01-11:
Jeg tror, jeg fik pointen.
Det er jo rigtigt, at der er to elementer i det her.
Og hvis de så er blevet placeret der, hvordan forholder vi os så til det og viser vores modstand mod, at de er blevet placeret der?
Det er to opgaver.
Begge ligger jo i vid udstrækning på ministerens bord.
Men jeg tænker: Jeg er jo fuldstændig enig i, at der foregår et arbejde i EU.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-01-11:
Det vil jeg bestemt ikke afvise.
I det hele taget ønsker jeg jo at inkludere ordførerkredsen med al den kreativitet og de konkrete forslag, der måtte være i den kreds, således at arbejdet kan viderebringes.
Indtil videre er der 21 EU-lande, Island og Norge, der har tilsluttet sig den erklæring, min forgænger fremsatte.
Det kan være, vi kan bringe den et niveau videre.
Det kan også være, at vi kan gå forrest på andre områder.
Jeg er lutter ører.