runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-01:
Vil udenrigsministeren love, at regeringen forpligter sig til ikke at stemme på lande, der systematisk krænker grundlæggende menneskerettigheder ved afstemninger om medlemskab af FN's organer med menneskerettighedsfunktion?
Vil udenrigsministeren love, at regeringen forpligter sig til ikke at stemme på lande, der systematisk krænker grundlæggende menneskerettigheder, ved afstemninger om medlemskab af FN's organer med menneskerettighedsfunktioner?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Men selvfølgelig har jeg stiftet bekendtskab med det.
Det er en underlig måde at diskutere på, altså at påstå, at jeg ikke skulle have stiftet bekendtskab med det arbejde, der foregår.
Men jeg kan bare tage et af de konkrete eksempler, som er blevet brugt.
Pludselig opstår der falske historier om, hvad der er sket, nemlig historien om en 13-årig tysk pige, der var blevet voldtaget af flygtninge.
Det endte jo nærmest med, at der var demonstrationer i Tyskland i arrigskab over det.
Så viste det sig, at det var en fuldstændig falsk historie, der ikke havde noget med virkeligheden at gøre.
Vi bliver da nødt til at imødegå den slags ting.
Det er jo ikke en rimelig måde at tage diskussionen på, hvad angår det, der foregår i Europa.
Jeg forstår ikke, der skulle kunne opstå uenighed om, at det er nødvendigt.
Vi skal være kritiske over for det arbejde, der foregår, det er jeg fuldstændig enig i – det skal vi være – men der er ikke tale om, at der er nogen, der får indskrænket deres ytringsfrihed.
Marie Krarup (DF), 2017-03-01:
Hvis udenrigsministeren selv havde stiftet bekendtskab med det her produkt, kunne det måske stå til troende, men det har ministeren jo helt tydeligt ikke.
For der er jo ikke tale om fakta, det er jo det, det ikke er.
Man taler om narrativer, man taler om holdninger.
Og at man har en holdning om, at EU er svækket, splittet, er truet af islamisk indvandring er så et synspunkt, som bliver listet som et forkert narrativ.
Det er da en undertrykkelse af ytringsfriheden.
Det er da ikke fakta.
Det er en holdning, og det er så en holdning, som man ikke vil acceptere i EU.
Det er ikke faktabaseret.
Der er altså et problem her.
Udenrigsministeren er nødt til at stifte bekendtskab med det her, så vi kan få det lukket, for det, der bliver sagt, er jeg enig i, men det er bare ikke det, der sker i virkeligheden.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Jeg er fuldstændig uenig i, at East StratCom-taskforcen skulle være imod en åben og fri debat.
Det er ikke det, man er imod, overhovedet ikke.
Det, man er imod, og det, man arbejder med, er fremførelsen af forkerte fakta.
Man går ind for en åben og fri debat – det gør vi i Europa generelt, og det gør vi i den vestlige verden – som er baseret på fakta, og som ikke er baseret på fake news, falske narrativer om, hvad Vesten står for.
Mere kompliceret er det altså ikke.
At gøre det her til, at man er imod en åben og fri debat, synes jeg måske er lige at strække den for langt, trods uenighederne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Mange tak.
Hvad mener regeringen om videoovervågning af det offentlige rum, og vil regeringen ligesom Dansk Folkeparti arbejde for bedre muligheder for yderligere overvågning af det offentlige rum?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Og tak for spørgsmålet.
Mulighederne for tv-overvågning af det offentlige rum er jo et emne, det er rigtig vigtigt at debattere.
Man skal kunne gå trygt og frit på gaden i Danmark uden at frygte vold og overgreb.
Det giver god mening med overvågning på steder, hvor der er meget kriminalitet.
Samtidig skal vi jo ikke overvåge alle mennesker på ethvert sted i kongeriget, og der er allerede i dag gode muligheder for, at det offentlige og private kan foretage tv-overvågning på offentlige steder, hvor det giver mening.
Reglerne, der gælder på dette område, er umiddelbart udtryk for en passende balance mellem hensynet til trygheden og opklaringen af kriminalitet og hensynet til, at almindelige, lovlydige borgere ikke skal overvåges alle steder.
Jeg vil imidlertid ikke udelukke, at der kan være situationer, der kan give anledning til at ændre på reglerne, og i sådanne tilfælde skal vi som politikere naturligvis være klar til at påtage os det ansvar.
Thomas Jensen (S), 2017-03-01:
Noget af det, jeg hæftede mig ved i ministerens udtalelse, var, at man så på, hvad Donald Trump laver i USA, altså hans udtalelser om, at USA vil sænke selskabsskatten.
Jeg synes, at det er rimelig samstemmende med det, man hører, når man taler med økonomer, om, at USA's selskabsskat ingen nævneværdig indflydelse har på investeringslysten i Danmark og i Europa i øvrigt.
Derfor undrer det mig.
Så vil ministeren her i dag kunne give mig et svar på spørgsmålet: Har selskabsskatteudviklingen i USA nogen indflydelse på investeringslysten i Danmark og den økonomiske aktivitet i Danmark - ja eller nej?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-01:
Ligesom hr. Thomas Jensen jo selv sagde det, altså at man bliver nødt til at følge, hvad der sker i udlandet, siger jeg også i interviewet, og det står jeg hundrede procent ved, at vi er en regering, som er ansvarlig.
Vi er en regering, som hele tiden vil følge nøje med i, hvad der sker i udviklingen i vores nabolande og hos vores største samarbejdspartnere.
Og det gælder de generelle rammevilkår, ligesom det gælder selskabsskatten.
Så hvis det bliver nødvendigt, at vi sænker selskabsskatten, både den formelle, men også den effektive, for at vi er konkurrencedygtige, så gør vi det, og forhåbentlig også med hjælp fra Socialdemokratiet.
Men vi følger situationen nøje og vil selvfølgelig også gerne have en dialog med Socialdemokratiet om det.
Thomas Jensen (S), 2017-03-01:
Jeg fik jo ikke et klart svar fra ministeren på, om det var regeringens politik, eller om det var en konservativ prøveballon i forhold til lige at lufte, at Det Konservative Folkeparti gerne vil have, at vi sænker selskabsskatten i Danmark.
Det, som jeg støtter mig op ad i forhold til regeringens politik, er det her store udspil, der kom sidste år, »Et stærkere Danmark«, som jo fik betegnelsen en helhedsplan, og det var simpelt hen løsningen på stort set alle udfordringer for Danmark.
Og i det udspil var der jo det her ACE-fradrag.
Jeg vurderer, at det her så var en melding fra en K-minister, men at det ikke var regeringens politik at sænke selskabsskatten.
Så er spørgsmålet fra mig: Hvis det er sådan, at det ikke er regeringens politik at gå ind og sænke selskabsskatten her og nu, betyder det så, at ACE-fradraget er noget, regeringen igen vil smide på forhandlingsbordet og vil gennemføre i sin politik?
Er ACE-fradraget også i spil nu?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-01:
[Lydudfald]
... at det skal være billigere at drive forretning og virksomhed i Danmark, så vi fremmer investeringer og risikovillighed.
Gode investeringsvilkår er en forudsætning for, at virksomhederne kan skabe ny vækst og sikre gode arbejdspladser i Danmark.
Det vil også kunne tiltrække nye udenlandske investeringer til Danmark.
Der er mange forhold, der har betydning for, hvor virksomhederne placerer deres investeringer.
Vi vil kigge det hele igennem og se, hvordan vi bedst sikrer gode investeringsvilkår i Danmark, også for de mange små og mellemstore virksomheder.
Danmark har løbende sat selskabsskatten ned, så satsen i dag er på 22 pct.
Vi skal også fremadrettet have en konkurrencedygtig selskabsskat, og derfor holder vi øje med udviklingen i vores nabolande.
Jeg har en rigtig dygtig kollega, som jeg har meget respekt for – og jeg kan lige så godt røbe, hvem det er, og det er spørgeren selv, hr. Thomas Jensen – som i en debat i 2013, da S-R-SF-regeringen sænkede selskabsskatten fra 25 pct. til 22 pct., efter at svenskerne netop fra januar 2013 havde sænket selskabsskatten til 22 pct., sagde, og jeg citerer min gode, kompetente kollega, hr. Thomas Jensen, som jeg har stor respekt for:
Med det her forslag sænker vi selskabsskatten, for ud over et højt uddannelsesniveau, god infrastruktur og et velfungerende velfærdssamfund ser udenlandske investorer på skatteniveauet, når de overvejer, om de skal investere i Danmark, Sverige, Norge eller England.
Mit svar er nej.
Citat slut.
Thomas Jensen (S), 2017-03-01:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Er det VLAK-regeringens holdning, at selskabsskatten skal sættes ned, som ministeren udtaler i artiklen »Regeringen overvejer at sænke selskabsskatten« den 21. februar 2017 i Jyllands-Posten, og i så fald med hvor meget?
Er det VLAK-regeringens holdning, at selskabsskatten skal sættes ned, som ministeren udtaler i artiklen »Regeringen overvejer at sænke selskabsskatten« den 21. februar 2017 i Jyllands-Posten, og i så fald med hvor meget?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Hvis loven er overtrådt, er det allerede i dag ulovligt at gøre det.
Det skal så også kunne bevises, at loven er overtrådt.
Jan Johansen (S), 2017-03-01:
Efter vi har været i regering, synes jeg, jeg kan se, at der bliver flere og flere renoveringer efter § 5, stk. 2.
De renoveringer efter § 5, stk. 2, gør jo, at der bliver færre og færre billige boliger i de store byer.
Det er især i København og Aarhus, at de her ting sker.
Derfor spørger jeg ministeren en gang til: Hvis vi kan bevise og se på beviserne, at der bliver fusket med den lovgivning her, og at der slet ikke er dækning for at sætte huslejen så højt op, fordi de renoveringer ikke er tilstrækkelige, vil ministeren så gå ind og lave noget ved lovgivningen, så der kommer hårdere straffe, hvis man ikke retter sig efter lovgivningen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Jeg mener ikke, at jeg har anledning og grund til at ændre lovgivningen, ligesom hr. Jan Johansens egen regering, der sad for mindre end 2 år siden med Carsten Hansen som boligminister og hr. Jan Johansen som boligordfører, jo heller ikke justerede på den del af lovgivningen.
Jeg mener heller ikke, der er behov for det.
Jan Johansen (S), 2017-03-01:
Det er selvfølgelig et svar, men det er ikke et svar, som dækker det, der bliver skrevet om her i LLO-bladet.
Der er udlejere og pensionskasser, der spekulerer i at skifte ud hver evig eneste gang, der er en lejer, der flytter ud efter at have boet der et stykke tid.
Ministeren ved selv, vi har rejst spørgsmål om og diskuteret, at huslejen stiger gevaldigt, f.eks. i København.
Det vil give færre billige boliger til folk med almindelige indtægter.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Hvis loven bliver omgået, er det ulovligt, og så kan de relevante instanser træde til, og det kræver ikke ministerens tilstedeværelse.
Dette krav hænger sammen med investeringskravet og handler om forbedringernes samlede virkning, dvs. om lejligheden fremstår moderniseret.
Jan Johansen (S), 2017-03-01:
Når der er tale om rumforandring, kan man se på en lejlighed, at der virkelig er sket noget.
Men lad os glemme rumforandringen.
Jeg har nogle billeder her fra et magasin fra LLO, hvor nogle bordplader er skiftet ud.
Når man kigger på forandringen, der er sket, kan jeg ikke se den store forandring.
Jeg kan se, at der er skiftet noget ud, som egentlig virkede rigtig godt, som ikke var forældet og heller ikke var i stykker.
Hvad mener ministeren om, at der bliver fiflet og fusket med den lovgivning her?
Vil ministeren gøre noget ved det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Som spørgsmålet er stillet, antyder spørgeren, at de gældende regler i boligreguleringslovens § 5, stk. 2, stiller et krav om rumforandring som en af betingelserne for fastsættelse af leje efter denne bestemmelse.
Boligreguleringslovens § 5, stk. 2, stiller flere krav, som skal opfyldes.
Jeg vil bare nævne de grundlæggende krav.
Der skal være tale om et gennemgribende forbedret lejemål.
Det vil sige, at forbedringsudgiften skal være af en bestemt størrelse.
Det vil sige, at der skal være investeret 2.213 kr. pr. kvadratmeter eller 253.064 kr. i alt i forbedringer.
Ejendommen, som boligen er beliggende i, skal opfylde en energiramme på mindst D.
Ejendomme med energiramme E eller F skal således opgraderes til mindst energiramme D.
I stedet for at opnå en energiramme på D, kan ejeren vælge at investere 419 kr. pr. kvadratmeter i energiforbedringer i den del af ejendommen, som udgøres af boliger.
De udførte forbedringer skal væsentligt forøge det lejedes værdi.
Dette krav hænger sammen med investeringskravet og handler om forbedringernes samlede virkning, dvs. om lejligheden fremstår moderniseret.
Der stilles således ikke krav om, at udlejer skal rive nogle vægge ned eller opstille nye skillevægge, hvis det er det, som spørgeren mener med rumforandring, men det kan godt være en del af projektet.
Jan Johansen (S), 2017-03-01:
Så håber jeg, at mit spørgsmål er mere korrekt.
Jeg læser op: Hvad er ministerens holdning til, at den private udlejningssektor i henhold til § 5, stk. 2, i boligreguleringsloven i forbindelse med fraflytning kan forbedre lejligheder uden rumforandring og efterfølgende hæve den månedlige husleje til noget nær det dobbelte?
Hvad er ministerens holdning til, at den private udlejningssektor i henhold til § 5, stk. 2, i boligreguleringsloven i forbindelse med fraflytning kan forbedre lejligheder uden rumforandring og efterfølgende hæve den månedlige grundleje til noget nær det dobbelte?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-01:
Nu skal vi jo have hele citatet med.
Så det, som er relevant, er selvfølgelig, hvordan konkurrencevilkårene udvikler sig i forhold til de andre lande.
Og jeg har stor respekt for den beslutning, som S, RV og SF traf, da man lavede den sidste skatteaftale, som i øvrigt Konservative og Venstre var med i, og som handlede om, at man så på, at svenskerne havde nedsat deres selskabsskat til 22 pct.
Vi ved, at der er rumlerier i både Norge og Sverige omkring det, vi ved, at man i UK rumler med det, og vi ved, at præsident Trump rumler med det, og så bliver vi nødt til at være opmærksom på det i Danmark, hvis vi skal sikre konkurrencevilkår og arbejdspladser i Danmark, og det er det flag, som vi hejser fra regeringens side.
Vi er hele tiden parat til at sikre arbejdspladser og investeringer i Danmark og gør det meget gerne i samarbejde med Socialdemokratiet, også hvis det er nødvendigt at sænke selskabsskatten.
Thomas Jensen (S), 2017-03-01:
Jeg synes, det er interessant at se på, hvilke lande det er, man tager udgangspunkt i.
Altså, jeg synes, USA er så langt væk fra lille Danmark, at jeg ikke rigtig mener man kan bruge det som eksempel.
England er på vej ud af EU, og internt i EU er der jo blandt de tilbageblivende EU-lande kræfter, der arbejder på, at vi skal sørge for, at det ikke bliver et race to the bottom.
Og det er jeg meget enig i at vi skal undgå der bliver her inden for EU.
Vi skal sørge for, at vi stadig væk har mulighed for at opkræve noget selskabsskat, sådan at de virksomheder, der er aktive i Danmark, også ad den vej bidrager til velfærden i Danmark.
Men hvad er regeringens position, i forhold til at vi skal sikre, at der er en fælles politik internt i EU om, at det ikke bliver et race to the bottom?
Lea Wermelin (S), 2017-03-01:
Jeg vil starte med at glæde mig over, at ministeren ikke sådan lige umiddelbart har flertal for at kunne sænke selskabsskatten, for jeg synes, det ville være den helt forkerte vej at gå.
Det er jo sådan, at Danmark ad adskillige omgange er kåret som et af de lande i verden, hvor det er allerbedst at drive virksomhed, og det kan jeg godt forstå.
Derfor undrer det mig i den grad, at erhvervsministeren, på baggrund af at bl.a. premierminister Theresa May i England nærmest går ud og truer med en skattekrig, kommer ud med den melding, at hvis England sætter selskabsskatten ned, følger vi bare efter.
Det er jo at starte konkurrencen på forhånd.
Jeg hørte ellers ministeren sige, at man sådan set ikke var interesseret i at øge den konkurrence.
Havde det så ikke været smartere af erhvervsministeren at stå mere fast og sige: Vi skal ikke ned ad den vej i Danmark; vi skal tværtimod stå fast på at have det selskabsskatteniveau, vi har i dag; det skal vi blive enige med de andre lande i Europa om, sådan at vi undgår det ræs mod bunden?
Det vil jo også betyde, at vi ikke kan finansiere den velfærd, som vi gerne vil have i Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Erhvervsministeren redegør i citatet meget fint for den skattekonkurrence, der allerede i dag finder sted.
Den danske selskabsskattesats ligger nogenlunde på EU-gennemsnittet i dag, og det mener jeg som skatteminister er fornuftigt.
Danmark skal ikke bidrage til at øge skattekonkurrencen mellem landene, når det handler om selskabsskat, og det får vi i øvrigt svært ved, fordi vi er et af de lande i Europa, der har det højeste skattetryk.
Så hvis vi starter den konkurrence, er jeg bange for, at vi taber den, hvis vi ikke vil skabe et helt andet samfund, og det vil hverken fru Lea Wermelins parti eller mit parti.
Men vi må dog erkende, at Danmark er en del af verdensøkonomien, som er under hastig forandring.
Det holder regeringen øje med, og også hvilken skattepolitik der føres i andre lande.
Men det er altså ikke det samme, som at vi har konkrete planer om at sænke selskabsskatten.
Storbritanniens beslutning om at forlade EU og valget i USA har sat fokus på mulige selskabsskattelettelser i de her lande, og det får jo andre lande i verden til at tænke i de samme baner, og det er en udvikling, vi som ansvarlig regering overvåger og er klar til at reagere på, hvis det skulle være nødvendigt.
Det er sådan, jeg opfatter det, som erhvervsministeren sagde, og det er en linje, jeg fuldstændig og helt og aldeles deler, for vi skal sikre danske virksomheder gode og konkurrencedygtige rammevilkår.
Det skal der også et flertal til – som det er svært at få øje på – her i Folketingssalen.
Men vi holder naturligvis øje med skattekonkurrencen, for der kunne vi i Danmark risikere at blive presset.
Hvis vi ikke gjorde det, var erhvervsministeren inde på, kunne man klandre os for ikke at være en ansvarlig regering, efter min opfattelse.
Lea Wermelin (S), 2017-03-01:
Er ministeren enig med sin regeringskollega, erhvervsminister Brian Mikkelsen, som udtaler til Finans den 20. februar 2017, at »De ting, som sker i USA og i Storbritannien, lægger et pres på Danmark.
Er ministeren enig med sin regeringskollega erhvervsminister Brian Mikkelsen, som udtaler til Finans den 20. februar 2017, at »De ting, som sker i USA og i Storbritannien, lægger et pres på Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-01:
Det er, at det simpelt hen ikke er rigtigt.
Jeg tror, der er nogle, der ikke fortæller sandheden om det udspil, regeringen er kommet med, og det er ikke regeringen selv.
Det er måske nogle af dem, vi forhandler med.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man, når man fører kampagne på Facebook, hiver ét element ud, f.eks. grundskylden, og siger, at hvis du bor uden for de større byer, så får du ingenting ud af det her eller meget små beløb, og at du, hvis du bor i hovedstadsområdet eller i Nordsjælland, så tjener du en formue.
Det er isoleret set rigtigt nok, men det er ikke regeringens udspil.
Så derfor appellerer jeg til, at man kigger på regeringens udspil i en helhed og ikke hiver enkeltelementer ud, og så håber jeg sidst, men ikke mindst, at vi når til enighed, sådan at alle boligejere, uanset hvor meget deres hus koster, fortsat kan bo i det og sove trygt, uden at de skal frygte, at nogle politikere kommer og beskatter dem fra hus og hjem.
Lea Wermelin (S), 2017-03-01:
Jeg synes, at ministeren, når man selv taler om skræmmekampagner, skal afholde sig fra at køre en skræmmekampagne mod Socialdemokratiet.
For vi vil rigtig gerne have tryghed om boligejerne.
Vi bekymrer os så også bare rigtig meget om de boligejere, der bor uden for de største byer, og som ikke bor i de nordsjællandske kommuner, og derfor synes jeg sådan set, at eksemplet med Gentofte Kommune er meget relevant.
For det er jo en skat, der er der i forvejen.
Det er jo ikke, fordi vi opfinder en ny skat.
Det er jo et spørgsmål om at sige, at vi i Danmark har haft den tradition, at vi har progression i boligbeskatningen, og det vil vi sådan set gerne fastholde.
Og derfor vil jeg bare gerne til slut spørge ministeren, hvad ministerens svar er til nogle af de borgere, som også har kommenteret regeringens udspil, bl.a. fra Lolland.
Her siger Lisbeth i den samme artikel, som jeg spurgte til i spørgsmålet, at det bliver ulige, og Annelise siger: »Derinde i København bliver der ikke lavet politik til vores fordel.
Det er dem, der også får topskattelettelser, der vinder på det hele«.
Så deres konklusion er jo rimelig klar.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-01:
Regeringen har det ønske, at alle boligejere – uanset om man bor i et lille, et mellemstort eller et stort hus – skal kunne sove roligt om natten uden at frygte, at politikere kommer og beskatter dem fra hus og hjem, og der kan det godt være, at man i Socialdemokratiet ønsker at sige, at det kun er en tryghed, der skal gælde for dem, der bor i små eller mellemstore huse, og at folk, der bor i større huse, bare skal opleve at blive brandbeskattet.
Det er bare ikke en holdning, som regeringen deler, og det er heller ikke en holdning, jeg kan anbefale Socialdemokratiet at indtage.
Så jeg mener ikke, at det, vi har foreslået, er urimeligt, og jeg vil gerne forpligte mig til at sætte mig ind i arbejderbevægelsens analyser.
Jeg kan desværre ikke her i dag fortælle, hvad konsekvenserne af boligudspillet er i forhold til Ginikoefficienten, men det vil overraske mig meget, hvis det er noget, der trækker i den meget, meget forkerte retning, hvad angår ulighed.
Lea Wermelin (S), 2017-03-01:
Jeg vil da så anbefale ministeren at blive bekendt med nogle af de analyser, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet.
Altså, hvad er regeringens holdning til, at det, man har lagt frem, så øger uligheden?
Bare for at sætte et enkelt tal mere på er der jo blevet lavet det her fra Danmarks Statistik, som viser, at hver tredje boligejer, der vinder på regeringens flade boligskat, bor i én bestemt kommune, og det er måske ikke så overraskende Gentofte Kommune.
Det siger jo noget om, at der er den her skævvridning.
Er ministeren ikke enig i det?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-01:
Jeg er ikke bekendt med Arbejderbevægelsens Erhvervsråds undersøgelse af det, og jeg er også en lillebitte smule skeptisk over for Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, ligesom jeg tror, at fru Lea Wermelins parti er en lillebitte smule skeptisk over for nogle af de ting, som CEPOS laver.
Jeg mener bestemt, at regeringens udspil er rimeligt, og jeg mener, at gode Venstrefolk som Henrik Høgh og også Lars Krarup måske er faldet lidt for den skræmmekampagne, som nogle laver, hvor de jo fremhæver enkelte elementer i vores boligudspil og siger, at det er skævt.
Det kan man muligvis godt fremføre, når det handler om grundskyldsfastfrysning, som jo mest gavner hovedstadsområdet, men hvis man kigger på det samlet, bl.a. tilbagebetaling, som kommer landdistrikterne mest til gode, så er det bestemt rimeligt.